title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 453/2011 al Consiliului din 4 mai 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de furfuraldehidă originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

text:
               12.5.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 123/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 453/2011 AL CONSILIULUI
   din 4 mai 2011
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de furfuraldehidă originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatele (2) și (5) și articolul 9 alineatul (4),
   având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsurile în vigoare

               (1)

               În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 95/95 (2), o taxă antidumping definitivă, sub forma unei taxe specifice, la importurile de furfuraldehidă originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) (denumite în continuare „măsurile antidumping definitive”). Taxa specifică a fost stabilită la 352 EUR pe tonă.

               (2)

               În urma unei reexaminări intermediare începute în mai 1997 la cererea unui exportator chinez, măsurile în cauză au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 2722/1999 (3) pentru o perioadă suplimentară de patru ani.

               (3)

               În aprilie 2005, în urma unei reexaminări în vederea expirării măsurilor, prin Regulamentul (CE) nr. 639/2005 (4), Consiliul a prelungit măsurile pentru o perioadă suplimentară de cinci ani.

         2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (4)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 28 ianuarie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost introdusă de către doi producători din Uniune, Lenzing AG și Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând o mare parte a producției de furfuraldehidă de la nivelul Uniunii, în acest caz peste 50 %.

               (5)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune („IU”).

         3.   Inițierea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

               (6)

               Stabilind existența unor elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în urma consultării Comitetului consultativ, Comisia a anunțat la 27 aprilie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (6) (denumit în continuare „aviz de inițiere”), inițierea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         4.   Ancheta

   4.1.   Perioada de anchetă

               (7)

               Ancheta privind probabilitatea continuării dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea evoluției situației în sensul evaluării probabilității unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).

         4.2.   Părțile vizate de prezenta anchetă

               (8)

               Comisia a informat în mod oficial reclamanții, producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării în cauză cu privire la inițierea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

               (9)

               Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

         4.3.   Eșantionarea

               (10)

               Având în vedere numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, s-a considerat necesar, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesară utilizarea de eșantioane reprezentative. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere. Având în vedere că niciun producător-exportator nu s-a prezentat pentru a coopera, nu a fost necesară eșantionarea.

         4.4.   Verificarea informațiilor primite

               (11)

               Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere.

               (12)

               Au răspuns la chestionare cei doi producători din Uniune, un importator/utilizator industrial și un producător din țara analoagă, Argentina. Niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat la prezenta anchetă.

               (13)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

                           (a)

                              Producători din Uniune

                                       —

                                       Lenzing AG, („Lenzing”), Austria

                                       —

                                       Tanin Sevnica kemična industrija d.d („Tanin”)., Slovenia

                           (b)

                              Importator/utilizator independent

                                       —

                                       International Furan Chemicals BV („IFC”), Rotterdam.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (14)

               Produsul în cauză care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel din ancheta inițială și din reexaminările ulterioare menționate în considerentele 2 și 3, și anume furfuraldehida originară din RPC, încadrată în prezent la codul NC 2932 12 00 („produsul în cauză”). Furfuraldehida este cunoscută, de asemenea, sub numele de 2-furaldehidă sau furfural.

               (15)

               Furfuraldehida este un lichid galben deschis, cu un miros înțepător caracteristic, care se obține prin prelucrarea diferitelor tipuri de deșeuri agricole. Furfuraldehida are două aplicații principale: ca solvent selectiv în rafinarea petrolului pentru producerea de uleiuri lubrifiante și ca materie primă pentru obținerea alcoolului furfurilic, utilizat pentru fabricarea rășinii sintetice pentru matrițe de turnătorie.

         2.   Produsul similar

               (16)

               Ca și în cazul anchetelor precedente, prezenta anchetă a confirmat că furfuraldehida fabricată în RPC și exportată către Uniunea Europeană, furfuraldehida fabricată și vândută în țara analoagă, Argentina, și cea fabricată și vândută în Uniunea de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și este destinată acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

               (17)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.

         1.   Observații generale

               (18)

               Dintre cei 34 de producători-exportatori chinezi cunoscuți contactați la inițierea reexaminării, niciunul nu a cooperat la anchetă și niciunul nu a comunicat informații. În consecință, constatările privind probabilitatea unei continuări sau reapariții a dumpingului prevăzute mai jos au trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe informațiile prezentate de importatorul/utilizatorul industrial care a cooperat, pe datele Eurostat, pe statisticile oficiale ale RPC privind exportul și pe informațiile din cererea de reexaminare.

         2.   Țara analoagă

               (19)

               Întrucât RPC este o economie în tranziție, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analoagă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analoagă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.

               (20)

               În avizul de inițiere, precum și pe parcursul anchetei inițiale, Argentina a fost propusă ca țară analoagă adecvată, în scopul stabilirii valorii normale. În urma publicării avizului de inițiere, nu a fost primită nicio observație referitoare la țara analoagă propusă.

               (21)

               Un producător de furfuraldehidă din Argentina a cooperat la anchetă, răspunzând la un chestionar. Ancheta a demonstrat că piața argentiniană de furfuraldehidă, aprovizionată în proporție de 90 % din producția locală și restul din importul din țările terțe, este concurențială. Volumul producției argentiniene reprezintă mai mult de 70 % din volumul exporturilor chineze ale produsului în cauză spre Uniune pentru perfecționare activă. Prin urmare, piața argentiniană a fost considerată suficient de reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC.

               (22)

               Prin urmare, s-a constatat, ca și în ancheta inițială, că Argentina reprezintă o țară analoagă corespunzătoare, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

         3.   Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR

   3.1.   Valoarea normală

               (23)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat, și anume pe baza prețului plătit sau care trebuie să fie plătit pe piața internă argentiniană de clienții independenți, deoarece s-a constatat că vânzările în cauză sunt efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale.

               (24)

               Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat de pe piața internă practicat de producătorul argentinian care a cooperat față de clienții independenți.

               (25)

               S-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale produsului similar către clienți independenți erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat în Uniune. Vânzările interne ale producătorului cooperant din Argentina au fost considerate suficient de reprezentative în cursul PAR.

               (26)

               Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din Argentina a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți în cursul PAR. Deoarece toate vânzările produsului similar în timpul PAR au fost profitabile, valoarea normală s-a bazat pe media ponderată a tuturor vânzărilor interne.

         3.2.   Prețul de export

               (27)

               Deoarece niciuna dintre societățile chineze care au exportat către Uniune nu a cooperat la anchetă, prețurile de export au fost stabilite pe baza datelor disponibile. Baza cea mai adecvată de calcul s-a constatat a fi informațiile furnizate de importatorul cooperant și datele Eurostat privind importurile în Uniune de produs în cauză. Cu toate că majoritatea acestor importuri au fost efectuate în regim de perfecționare activă (RPA) (furfuraldehida chineză era transformată în alcool furfurilic pentru export), nimic nu sugerează că acestea nu constituie o bază rezonabilă pentru stabilirea prețurilor de export.

         3.3.   Comparația

               (28)

               În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport și asigurare, care afectau prețurile și comparabilitatea lor.

         3.4.   Marja de dumping

               (29)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export la același nivel comercial. Această comparație a arătat existența unei marje semnificative de dumping.

         4.   Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

               (30)

               Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea unei continuări a dumpingului, în cazul în care se abrogă măsurile. Dat fiind faptul că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta anchetă, constatărle de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume informațiile furnizate de importatorul cooperant, datele Eurostat, statisticile oficiale ale RPC privind exportul și cererea de reexaminare.

               (31)

               În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: evoluția importurilor din RPC în Uniune în RPA, evoluția exporturilor din China către țări terțe și capacitățile neutilizate ale producătorilor chinezi.

         4.1.   Evoluția importurilor provenite din China

               (32)

               Conform statisticilor chineze oficiale privind exportul, exporturile totale la nivel mondial de produs în cauză provenind din RPC au crescut cu 117 % în timpul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost absorbită, în principal, de piețele din SUA și din alte țări terțe.

               (33)

               În ceea ce privește exporturile către Uniune, conform Eurostat și datelor verificate referitoare la import, ar trebui remarcat faptul că, în timpul PAR, 99,9 % din toate importurile către Uniune de produs în cauză provenind din RPC au fost pentru perfecționare activă, restul de 0,1 % fiind pentru punerea în liberă circulație. Nu au existat importuri pentru punerea în liberă circulație în 2007 și în 2008. În scopul unor date complete, importurile pentru punerea în liberă circulație au fost avute în vedere la calcularea volumului total de importuri, totuși, o analiză detaliată a evoluției prețurilor acestor importuri a fost considerată ca fiind nesemnificativă din cauza volumelor neglijabile implicate.

               (34)

               Volumul importurilor din China în conformitate cu RPA și punerea în liberă circulație au scăzut cu 67 % din 2007 până la PAR, ceea ce a coincis cu reducerea consumului pe piața Uniune cu 24 %, astfel cum se prevede în considerentul (45) de mai jos. Furfuraldehida chineză importată în conformitate cu RPA a fost transformată în alcool furfurilic pentru export. Nu există informații disponibile privind modul în care importurile destinate punerii în liberă circulație au fost utilizate în Uniune, totuși, se poate presupune în mod rezonabil că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, cel puțin o pate din importurile actuale în conformitate cu RPA, ar putea fi importate pentru punerea în liberă circulație ca atare sau ca produs final din aval (alcool furfurilic) vândut pe piața din Uniunii.

               (35)

               Prețul exporturilor chineze a variat în funcție de diferite piețe în perioada cuprinsă între 2007 și PAR. În timp ce s-a înregistrat o scădere pronunțată a prețului de export către Uniune (cu 11 %) în această perioadă, celelalte piețe de export au înregistrat o creștere de aproximativ 10 %. Trebuie totodată remarcat că prețurile pentru piața din SUA, în PAR, au fost, în mare, la același nivel ca cele către Uniune, în vreme ce, conform statisticilor chineze privind exportul, exporturile către alte piețe au fost cu 19 % mai scumpe pe tonă. Ținând seama de faptul că produsul în cauză este foarte omogen, astfel de diferențe ale prețurilor pot fi explicate numai printr-o strategie intenționată de stabilire a prețurilor din partea exportatorilor chinezi care obțin prețuri și profituri mai mari pe piețe mai puțin concurențiale decât pe piețe precum cele din Uniune și din SUA, unde se practică prețuri mai scăzute. Având în vedere că exporturile către Uniune și SUA au reprezentat 46 % din volumul total de exporturi din China, acest fapt duce la constatarea că această discriminare referitoare la preț ar putea fi menținută, în cazul în care ar expira taxele vamale, pentru a susține dumpingul cel puțin pe piața din Uniune.

         4.2.   Capacitățile neutilizate ale exportatorilor

               (36)

               Având în vedere că există puține informații publice disponibile despre industria chineză de furfuraldehidă, constatările următoare se bazează în principal pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare.

               (37)

               Conform cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, producția chineză de furfuraldehidă a crescut constant din 1999, iar, în 2009, volumul de producție a ajuns la aproximativ 320 000 de tone. Nivelul de utilizare a capacității chineze se presupune că este de aproximativ 94 %, ceea ce înseamnă că există o capacitate neutilizată de aproximativ 20 000 tone pe an în RPC, și anume aproximativ jumătate din consumul total din Uniune. Peste 200 de fabrici de producție a furfuraldehidei se presupune că funcționează în prezent în RPC, dintre care, din ce în ce mai multe încep activități de export.

               (38)

               Pe baza celor de mai sus, se poate constata că, în cazul în care măsurile sunt abrogate, se poate estima că exporturile de produs în cauză provenind din RPC ar intra pe piața din Uniune în afara RPA în cantități semnificative și, cel mai probabil, vor continua să facă obiectul unui dumping.

         5.   Constatările privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

               (39)

               Având în vedere marea capacitate de producție disponibilă în RPC, abilitatea producătorilor chinezi de a crește rapid volumele de producție și de a le direcționa către export, precum și prețurile pentru aceste exporturi, se poate presupune că o abrogare a măsurilor ar avea ca rezultat reluarea exporturilor din RPC către Uniune în afara RPA.

               (40)

               Prețurile actuale de export în cadrul RPA nu conțin taxa antidumping. Prin urmare, se consideră că aceste prețuri sunt, de asemenea, indicatori ai nivelurilor prețurilor viitoare în caz de abrogare a măsurilor. În acest sens, s-a constatat că prețurile la exporturile din China în cadrul RPA au făcut obiectul unui dumping și au cauzat o subcotare a prețurilor producătorilor din Uniune cu 11 % în cadrul PAR, astfel cum se prevede la considerentul 69 de mai jos.

               (41)

               Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate constata că exporturile din RPC fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale expiră.

         D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII

               (42)

               IU constă în două societăți comerciale: Lenzing AG (Austria) și Tanin Sevnica kemična industrija d.d (Slovenia), care reprezintă împreună 100 % din producția Uniunii de produs în cauză în PAR. Cele două societăți au răspuns chestionarelor și au cooperat pe deplin la anchetă. Pe această bază, cei doi producători din Uniune constituie industria Uniunii, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Din motive de confidențialitate, datele privind rezultatele din IU sunt prezentate doar sub formă de indici.

               (43)

               Spre deosebire de ancheta inițială, IU s-a schimbat în mod semnificativ: Furfural Español S.A., în prezent Nutrafur, producătorul spaniol care a depus plângerea inițială în 1994, și-a oprit producția în octombrie 2008. Nutrafur, care sprijină prezenta cerere de reexaminare, nu a cooperat în prezenta procedură. Totuși, Nutrafur continuă să fie activ pe piață, fiind un comerciant care cumpără produsul în cauză de la foștii săi concurenți din Uniune. Cifrele de producție pentru Nutrafur în 2007 și 2008, care au fost menționate în cerere, au fost incluse în consumul de pe piața din Uniune.

         E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

   1.   Consumul de pe piața Uniunii

               (44)

               Consumul de furfuraldehidă pe piața Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei Uniunii pe piața Uniunii (inclusiv vânzările realizate de Nutrafur atunci când producea furfuraldehidă) plus importurile în RPA din RPC și importurile din alte țări terțe pentru punerea în liberă circulație, pe baza datelor verificate furnizate de importatorul International Furan Chemicals BV („IFC”) și Eurostat. Deoarece Eurostat nu dezvăluie informațiile complete din motive de confidențialitate, datele Eurostat au fost utilizate numai pentru importurile din alte țări terțe cu excepția RPC și a Republicii Dominicane, deoarece IFC este unicul importator de furfuraldehidă din aceste surse.

               (45)

               Din aceste motive, în timpul perioadei luate în considerare, consumul UE a scăzut cu 24 %, de la 48 534 tone în 2007 la 36 725 tone în cursul PAR.

                  Tabelul 1 –   Consumul Uniunii

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Tone

                           48 534

                           45 738

                           38 175

                           36 725

                           Indice (2007 = 100)

                           100

                           94

                           79

                           76

                           Tendință anuală

                           –6

                           –15

                           –3

                              Surse: Răspunsuri verificate la chestionar din partea IU și a IFC, cererea de reexaminare și Eurostat.

         2.   Importuri din PRC

   2.1.   Volumele, cota de piață și prețurile

               (46)

               Conform statisticilor chineze privind exportul, în timpul PAR, importurile chineze pentru punerea în liberă circulație au fost nesemnificative (2,5 tone), majoritatea importurilor din China fiind în cadrul RPA. Volumul de importuri în RPA din China a scăzut de la 8 264 de tone în 2007, la 2 749 de tone în PAR, și anume cu 67 %. În 2008, importurile în RPA din China au atins un vârf de aproximativ 10 000 de tone, care a scăzut în anii următori. În timpul perioadei luate în considerare, cota de piață pentru China în RPA a scăzut de la 17 % la 8 %, și anume cu 9 puncte procentuale.

               (47)

               Prețul din RPC în RPA a scăzut cu 12 %, de la 774 EUR în 2007 la 685 EUR în PAR.

                  Tabelul 2 –   Importuri din RPC

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Tone

                           8 264

                           10 002

                           5 159

                           2 749

                           Indice (2007=100)

                           100

                           121

                           62

                           33

                           Tendință anuală

                           21

                           –59

                           –29

                           Cota de piață

                           17 %

                           22 %

                           14 %

                           7 %

                           Preț, Eur/tonă

                           774

                           1 014

                           690

                           685

                           Indice (2007=100)

                           100

                           131

                           89

                           88

                              Surse: Răspunsuri verificate ale IFC la chestionar.

         3.   Volume și prețuri ale importurilor provenite din alte țări terțe

               (48)

               Este necesar să se precizeze că, astfel cum a demonstrat deja ancheta inițială, importurile din Republica Dominicană constau exclusiv în livrări de la o societate mamă spre filiala sa europeană pentru a produce alcool furfurilic. Prețurile aplicate în aceste tranzacții sunt, așadar, prețuri de transfer între societăți afiliate și nu reflectau prețurile reale ale pieței. În conformitate cu Eurostat, volumele și prețul mediu al furfuraldehidei importate în Uniune din alte țări decât RPC, au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 3 –   Importuri în Uniune din Republica Dominicană

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Tone

                           32 003

                           27 662

                           24 996

                           25 959

                           Indice (2007=100)

                           100

                           86

                           78

                           81

                           Tendință anuală

                           –14

                           –8

                           3

                           Cota de piață

                           66 %

                           60 %

                           65 %

                           71 %

                           Preț, EUR/tonă

                           809

                           982

                           582

                           670

                           Indice (2007 = 100)

                           100

                           121

                           72

                           83

                  Tabelul 4 –   Importuri în Uniune din alte țări terțe

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Tone

                           1 687

                           1 583

                           1 226

                           1 158

                           Indice (2007=100)

                           100

                           94

                           73

                           69

                           Tendință anuală

                           –6

                           –21

                           –4

                           Cota de piață

                           3 %

                           3 %

                           3 %

                           3 %

                           Preț, Eur/tonă

                           800

                           997

                           632

                           621

                           Indice (2007 = 100)

                           100

                           125

                           79

                           78

               (49)

               În timpul perioadei luate în considerare, volumele importurilor de furfuraldehidă din Republica Dominicană și din toate celelalte țări terțe au scăzut semnificativ cu 19 % și, respectiv, cu 31 %. Cu toate acestea, scăderea importurilor din Republica Dominicană permitea încă o creștere a cotei de piață de la 66 % la 71 %. Totuși, toate aceste importuri au fost încorporate în producția de alcool furfurilic de către filiala europeană a producătorului din Republica Dominicană. Prețurile aplicate în aceste tranzacții au fost, așadar, prețuri de transfer între societăți afiliate și pot să nu reflecte prețurile reale de pe piață.

         3.1.   Volume și prețuri la exporturile provenind din RPC către alte țări terțe

               (50)

               În timpul perioadei luate în considerare, volumele la export au crescut cu peste 105 % (echivalentul a aproximativ 9 % din totalul vânzărilor Uniunii în PAR). Se remarcă faptul că vânzările la export ale IU către alte țări terțe s-au realizat la prețuri scăzute în PAR. Acest fapt poate fi explicat prin concurența făcută de furfuraldehida din China, vândută în cantități mari și la prețuri mici în alte țări terțe.

                  Tabelul 5 –   Volume și prețuri la exporturile IU către alte țări terțe

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Cantități – Indice (2007 = 100)

                           100

                           136

                           211

                           205

                           Tendință anuală

                           36

                           75

                           –6

                           Prețuri - Indice (2007 = 100)

                           100

                           114

                           88

                           82

                           Tendință anuală

                           14

                           –26

                           –6

         4.   Situația economică a IU

               (51)

               Situația economică a IU, și anume a celor două societăți comerciale, Lenzig și Tanin, este analizată mai jos.

         4.1.   Producția

               (52)

               Producția totală de produs în cauză a IU a crescut cu 14 % în timpul perioadei luate în considerare.

                  Tabelul 6 –   Producția Uniunii

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Indice (2007 = 100)

                           100

                           109

                           114

                           114

                           Tendință anuală

                           9

                           5

                           0

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         4.2.   Capacitatea de producție și utilizarea capacității

               (53)

               Capacitatea totală de producție a IU a rămas aceeași în cursul luate în considerare. Utilizarea capacității de către IU a crescut cu 12 puncte procentuale, de la 85 % la 97 %, ceea ce însemnă că producția s-a aflat aproape la capacitatea maximă.

                  Tabelul 7 –   Capacitatea Uniunii

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Indice (2007 = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Utilizarea capacității

                           85 %

                           92 %

                           96 %

                           97 %

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune

         4.3.   Nivelul stocurilor

               (54)

               Tabelul de mai jos arată că nivelul stocurilor IU au crescut cu 26 % în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost deosebit de semnificativă între 2007 și 2008, perioadă în cursul căreia stocurile au crescut cu 193 %.

                  Tabelul 8 –   Stocurile

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Indice (2007=100)

                           100

                           293

                           165

                           126

                           Tendință anuală

                           193

                           – 128

                           –40

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         4.4.   Volumul vânzărilor și cota de piață

               (55)

               Volumul vânzărilor IU către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 13 % în PAR. Ca urmare a creșterii vânzărilor, cota de piață a IU a crescut cu 5 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare.

                  Tabelul 9 –   Volumul vânzărilor și cota de piață a Uniunii

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Indice (2007=100)

                           100

                           100

                           112

                           113

                           Cota de piață

                           10-20 %

                           10-20 %

                           14-24 %

                           15-25 %

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         4.5.   Prețurile medii de vânzare

               (56)

               În cursul perioadei luate în considerare, prețul de vânzare mediu practicat de IU pe piața din Uniune a scăzut cu 1 %. În 2008, prețul de vânzare mediu a atins un vârf, cu o creștere de 11 %, însă a scăzut apoi rapid în următorul an. Ușoara scădere a prețurilor de vânzare trebuie apreciată în contextul creșterii de 5 % a costurilor unitare de producție, pe care IU nu a putut-o avea în vedere.

                  Tabelul 10 –   Prețurile medii de vânzare în Uniune

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Indice (2007=100)

                           100

                           111

                           98

                           99

                           Tendință anuală

                           11

                           –13

                           1

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         4.6.   Costul mediu de producție

               (57)

               În timpul perioadei luate în considerare, costul mediu de producție (CMP) a crescut cu 5 %, în principal ca urmare a creșterii ocupării forței de muncă și, prin urmare, a unei creșteri a costului total al forței de muncă.

                  Tabelul 11 –   Costul mediu de producție

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Indice (2007=100)

                           100

                           105

                           105

                           105

                           Tendință anuală

                           5

                           0

                           0

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         4.7.   Rentabilitatea și fluxul de lichidități

               (58)

               Profiturile obținute de IU au scăzut semnificativ în timpul perioadei luate în considerare, precum și fluxul de lichidități, care a scăzut cu 56 %. Acest fapt s-a datorat presiunii asupra prețurilor de vânzare, în pofida creșterii atât a producției, cât și a vânzărilor.

                  Tabelul 12 –   Rentabilitatea și fluxul de lichidități

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Rentabilitatea Indice (2007=100)

                           100

                           175

                           –7

                           –4

                           Tendință anuală

                           75

                           – 182

                           3

                           Flux de lichidități - Indice (2007=100)

                           100

                           144

                           49

                           44

                           Tendință anuală

                           44

                           –95

                           –5

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         4.8.   Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

               (59)

               Investițiile au scăzut cu 95 % între 2007 și PAR. Randamentul investițiilor, exprimat ca profituri/pierderi aferente produsului în cauză în raport cu valoarea contabilă netă a investițiilor, a scăzut considerabil în cursul perioadei luate în considerare, urmând tendința investițiilor. Din cauza deteriorării rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea reclamantului de a mobiliza capitalul s-a înrăutățit semnificativ în perioada luată în considerare. Această înrăutățire apare, de asemenea, în mod clar la nivelul investițiilor reclamantului, care au scăzut cu 95 % în perioada luată în considerare.

                  Tabelul 13 –   Investiții și randamentul investițiilor

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Investiții Indice (2007 = 100)

                           100

                           61

                           2

                           5

                           Tendință anuală

                           –39

                           –59

                           3

                           Randamentul investițiilor Indice (2007 = 100)

                           100

                           196

                           –7

                           –4

                           Tendință anuală

                           96

                           – 203

                           3

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         4.9.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (60)

               Nivelul de ocupare a forței de muncă din IU în timpul perioadei luate în considerare a crescut cu 8 %. Productivitatea, măsurată ca rezultat în tone per angajat, a crescut cu 6 %. Totuși, costul forței de muncă a crescut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare.

                  Tabelul 14 –   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           Anul

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                           Ocuparea forței de muncă – Indice

                           100

                           109

                           109

                           108

                           Productivitatea (tone/angajat) – Indice

                           100

                           100

                           105

                           106

                           Costul forței de muncă – Indice

                           100

                           114

                           115

                           116

                              Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         4.10.   Dimensiunea marjei de dumping

               (61)

               Date fiind volumul, cota de piață și prețul importurilor din RPC, care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping actuale asupra IU nu poate fi considerat neglijabil.

         4.11.   Redresarea de pe urma efectelor dumpingului

               (62)

               Așa cum indică evoluția pozitivă a majorității indicatorilor menționați mai sus, situația financiară a IU s-a redresat parțial în perioada luată în considerare de pe urma efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul dumpingului, originare din RPC.

         4.12.   Creșterea

               (63)

               În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 24 % în perioada luată în considerare, producția, volumul vânzărilor și cota de piață ale IU au crescut în aceeași perioadă. În același timp, volumul și cota de piață ale importurilor din RPC au scăzut. Totuși, IU ar putea beneficia de măsuri într-o anumită proporție, deoarece presiunea din partea Chinei privind prețurile de vânzare nu i-a permis să obțină profituri sau să-și realizeze profitul țintă.

         5.   Constatare privind situația economică a IU

               (64)

               Furfuraldehida provenind din republica Dominicană nu este disponibilă pe piața liberă din Uniune. Prin urmare, nici un indiciu nu permite să se afirme că aceste importuri au contribuit la situația precară a IU. În ceea ce privește importurile din alte țări terțe, volumul acestora a scăzut substanțial, până la un asemenea nivel încât, chiar dacă s-ar realiza la prețuri foarte scăzute, efectul lor nu poate fi considerat ca fiind semnificativ.

               (65)

               Măsurile împotriva RPC au avut un impact pozitiv asupra situației economice a IU, deoarece majoritatea indicatorilor de prejudiciu au prezentat o evoluție pozitivă. Producția, volumul vânzărilor și valoarea vânzărilor au crescut. În pofida consumului redus, IU a reușit să își crească cota de piață. Totuși, rentabilitatea a scăzut substanțial în timpul PAR. IU nu a putut să își atingă profitul țintă, care a fost stabilit, în cadrul anchetei inițiale, la 5 % pentru a-și asigura dezvoltarea. În consecință, se constată că IU a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază și că situația sa financiară continuă să fie vulnerabilă.

         F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

               (66)

               La considerentele 39 și 40 de mai sus, s-a constata că expirarea măsurilor ar cauza probabil o creștere semnificativă a exporturilor către Uniune care fac obiectul unui dumping provenind din RPC.

               (67)

               După cum se menționează anterior, producătorii chinezi au potențialul de a redirecționa mari volume de export către piața din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. În conformitate cu cererea de reexaminare, capacitatea de producție din China a ajuns la 320 000 de tone în 2009, având capacități neutilizate de cel puțin 20 000 de tone. Mai mult, se pare că celelalte piețe de export, precum Japonia, Thailanda și SUA nu ar putea absorbi aceste capacități neutilizate, care, în consecință, ar fi direcționate către piața Uniunii.

               (68)

               În ceea ce privește prețurile, statisticile chineze privind exportul arată că prețul produsului în cauză către SUA a fost similar cu cel al exporturilor către Uniune în timpul PAR. Prețurile chineze au fost mai ridicate către celelalte piețe de export.

               (69)

               Totuși, ținând seama de faptul că prețurile din China le-au subcotat pe cele ale IU cu 11 %, în cazul în care măsurile ar expira, este probabil ca exportatorii chinezi să continue practicile lor pentru a recâștiga cota de piață pierdută. Un astfel de comportament, alături de capacitatea acestora de a livra cantități semnificative de produs în cauză către piața din Uniune ar duce la un impact foarte negativ asupra IU și, în special, asupra rentabilității acesteia.

               (70)

               Ținând cont de cele de mai sus, se constată că abrogarea măsurilor ar duce, în mod probabil, la o reapariție a prejudiciului rezultat din importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.

         G.   INTERESUL UNIUNII

   1.   Observație preliminară

               (71)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu.

               (72)

               Determinarea interesului Uniunii se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor în cauză, respectiv a intereselor IU, ale importatorilor-comercianți, precum și ale utilizatorilor și ale furnizorilor produsului în cauză.

               (73)

               În cadrul anchetelor precedente, adoptarea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare.

               (74)

               Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida constatării conform căreia este probabil să continue dumpingul și să reapară prejudiciul, există motive imperioase să se constate că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile în acest caz specific.

         2.   Interesul IU

               (75)

               IU s-a dovedit a fi o industrie viabilă, capabilă să se adapteze la condițiile schimbătoare ale pieței. Aceste fapt a fost confirmat, în special, de evoluția pozitivă a producției și a vânzărilor în contextul scăderii consumului în Uniune. Totuși, ca urmare a presiunii imense asupra prețurilor de vânzare, rentabilitatea nu a putut urma aceeași tendință pozitivă.

               (76)

               Având în vedere capacitățile neutilizate pentru furfuraldehidă din RPC, împreună cu faptul că celelalte piețe de export (cum ar fi Japonia, Thailanda și SUA) nu pot absorbi aceste capacități neutilizate, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, exportatorii chinezi ar încerca probabil să recupereze cota de piață pierdută, continuându-și comportamentul de dumping pe piața din Uniune.

               (77)

               În consecință, fără continuarea măsurilor antidumping, situația IU este probabil să se deterioreze grav ca urmare a exporturilor chineze la prețuri mici care fac obiectul unui dumping, astfel cum se explică la considerentele 65-68.

         3.   Interesul importatorilor

               (78)

               Numai un importator din Uniune a cooperat la procedură: IFC, o societate situată în Țările de Jos și deținută de un producător de furfuraldehidă din Republica Dominicană. IFC este singurul importator activ de furfuraldehidă din Uniune, celelalte câteva societăți comerciale importă produsul în cauză doar ocazional. IFC este un actor foarte important pe piața din Uniune de furfuraldehidă (și de alcool furfurilic), deoarece reprezintă în jur de 80 % din consumul din Uniune. IFC importă din Republica Dominicană, din RPC în RPA și din alte țări terțe. Mai mult, IFC este principalul client al IU, cumpărând aproximativ 32 % din totalul vânzărilor acesteia. Furfuraldehida cumpărată este ulterior procesată în alcool furfurilic de către TFC, societate afiliată a IFC din Geel, Belgia.

               (79)

               Acest importator este destul de neutru în ceea ce privește procedura deoarece, pe de o parte, ar aprecia să aibă acces la furfuraldehida chineză fără restricții și fără povara respectării cerințelor vamale pentru RPA și, pe de altă parte, ar dori ca IU să se mențină, pentru a putea obține produsul în cauză în situații de urgență. Mai mult, continuarea măsurilor înlătură concurența cu importurile de la societatea sa mamă, producătorul din Republica Dominicană, și consolidează poziția puternică a grupului atât pe piața furfuraldehidei, cât și pe cea a alcoolului furfurilic (inclusiv în RPA) din Uniune.

         4.   Interesul utilizatorilor

               (80)

               Comisia a trimis chestionare la 27 de utilizatori industriali de furfuraldehidă. Numai 3 utilizatori au cooperat la procedură, deși nu obțineau furfuraldehida din RPC, ci o cumpărau direct de la IU. Pentru acești utilizatori, importanța furfuraldehidei în activitățile lor comerciale, industria rafinării petrolului sau industria uleiurilor lubrifiante, este neglijabilă. În consecință, nu se simt afectați în mod deosebit de măsurile antidumping.

         5.   Constatare privind interesul Uniunii

               (81)

               Având în vedere cele menționate mai sus, se constată că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.

         H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

               (82)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile pertinente prezentate au fost analizate, dar nu au condus la modificarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a hotărât menținerea măsurilor antidumping actuale.

               (83)

               Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 639/2005 privind importurile de furfuraldehidă originară din RPC, ar trebui menținute. Măsurile constau într-o taxă specifică.

               (84)

               Totuși, având în vedere că această taxă specifică a fost instituită pe baza constatărilor din ancheta inițială din 1995 și nu a fost revizuită niciodată, s-a considerat adecvat să se evalueze dacă nivelul taxei este în continuare adecvat. În acest sens, Comisia va lua în considerare inițierea ex officio a unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de 2-furfuraldehidă (denumită, de asemenea, „furfuraldehidă” sau „furfural”), încadrată în prezent la codul NC 2932 12 00, originară din Republica Populară Chineză.
   (2)   Nivelul taxei aplicabile este de 352 EUR pe tonă.
   (3)   În cazurile în care mărfurile au suferit daune înainte de punerea lor în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau care trebuie plătit este împărțit în vederea determinării valorii în vamă în temeiul articolului 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (7), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza alineatului (2) din prezentul articol, este redus cu un procent care corespunde divizării prețului plătit sau care urmează să fie plătit.
   (4)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 4 mai 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         MARTONYI J.

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 15, 21.1.1995, p. 11.

      (3)  JO L 328, 22.12.1999, p. 1.

      (4)  JO L 107, 28.4.2005, p. 1.

      (5)  JO C 16, 22.1.2010, p. 40

      (6)  JO C 107, 27.4.2010, p. 10

      (7)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 541/2013 al Comisiei din 13 iunie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               14.6.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 162/5

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 541/2013 AL COMISIEI
   din 13 iunie 2013
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 13 iunie 2013.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  MK

                  55,8

                  TN

                  30,0

                  TR

                  69,6

                  ZZ

                  51,8

                  0707 00 05

                  EG

                  172,5

                  MK

                  28,7

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  114,6

                  0709 93 10

                  TR

                  142,7

                  ZZ

                  142,7

                  0805 50 10

                  AR

                  103,9

                  TR

                  115,2

                  ZA

                  114,0

                  ZZ

                  111,0

                  0808 10 80

                  AR

                  152,2

                  BR

                  108,3

                  CL

                  127,0

                  CN

                  96,2

                  NZ

                  138,5

                  US

                  161,5

                  ZA

                  111,2

                  ZZ

                  127,8

                  0809 10 00

                  IL

                  342,4

                  TR

                  198,3

                  ZZ

                  270,4

                  0809 29 00

                  TR

                  408,9

                  US

                  752,9

                  ZZ

                  580,9

                  0809 30

                  IL

                  214,0

                  MA

                  207,9

                  TR

                  196,9

                  ZZ

                  206,3

                  0809 40 05

                  CL

                  118,6

                  IL

                  308,9

                  ZZ

                  213,8

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/905 al Comisiei din 10 iunie 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pecorino Toscano (DOP)]

text:
               13.6.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 148/7

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/905 AL COMISIEI
   din 10 iunie 2015
   de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pecorino Toscano (DOP)]
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Pecorino Toscano” înregistrate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1263/96 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 306/2010 al Comisiei (3).

               (2)

               Întrucât modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

               (3)

               Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie să fie aprobată,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Pecorino Toscano” (DOP).
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 10 iunie 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Phil HOGAN

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 1263/96 al Comisiei din 1 iulie 1996 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 1107/96 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 (JO L 163, 2.7.1996, p. 19).

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 306/2010 al Comisiei din 14 aprilie 2010 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pecorino Toscano (DOP)] (JO L 94, 15.4.2010, p. 19).

      (4)  JO C 18, 21.1.2015, p. 12.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 29/2012 al Comisiei din 13 ianuarie 2012 privind standardele de comercializare a uleiului de măsline

text:
               14.1.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 12/14

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 29/2012 AL COMISIEI
   din 13 ianuarie 2012
   privind standardele de comercializare a uleiului de măsline
   (text codificat)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul CE nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 113 alineatul (1) litera (a) și articolul 121 primul paragraf litera (a) coroborate cu articolul 4,
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 1019/2002 al Comisiei din 13 iunie 2002 privind standardele de comercializare a uleiului de măsline (2) a fost modificat de mai multe ori și în mod substanțial (3). Este necesar, pentru motive de claritate și de raționalizare, să se codifice regulamentul menționat.

               (2)

               Uleiul de măsline are anumite calități, în special proprietăți organoleptice și nutritive care, ținând seama de costurile de producție, îi permit accesul la un preț de piață relativ ridicat în raport cu majoritatea celorlalte grăsimi vegetale. Ținând seama de această situație de piață, trebuie prevăzute standarde de comercializare a uleiului de măsline care să cuprindă, în special, norme speciale de etichetare suplimentare celor prevăzute de Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora (4), în special normele prevăzute la articolul 2 al respectivei directive.

               (3)

               Pentru a garanta autenticitatea uleiului de măsline vândut, trebuie să se prevadă, pentru comerțul cu amănuntul, ambalaje mici, cu un sistem de închidere adecvat. Cu toate acestea, statele membre trebuie să poată autoriza o capacitate superioară pentru ambalajele destinate unităților colective.

               (4)

               Pe lângă descrierile obligatorii pentru diferitele categorii de ulei de măsline prevăzute la articolul 118 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, consumatorii trebuie informați cu privire la tipurile de ulei de măsline propuse.

               (5)

               Ca urmare a tradițiilor agricole și a metodelor locale de extracție sau de amestec, uleiurile virgine de măsline care se comercializează direct pot avea calități și gusturi destul de diferite, în funcție de originea lor geografică. Acest lucru poate duce la diferențe de preț în cadrul aceleiași categorii care perturbă piața. Pentru celelalte categorii de ulei comestibil nu există diferențe esențiale privind originea, iar indicarea originii pe ambalajele destinate consumatorilor îi poate face pe aceștia să creadă că diferențele de calitate există într-adevăr. Pentru a nu perturba piața de uleiuri de măsline comestibile, trebuie stabilit, la nivelul Uniunii, un regim obligatoriu pentru denumirile de origine, care să se limiteze la uleiurile extra virgine și virgine care îndeplinesc condiții precise. Regimurile opționale puse în aplicare până în 2009 nu s-au dovedit suficiente pentru a evita inducerea în eroare a consumatorilor în ceea ce privește caracteristicile reale ale uleiurilor virgine în acest sens. În plus, Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (5) a stabilit norme de trasabilitate aplicabile cu începere de la 1 ianuarie 2005. Experiența dobândită de operatori și de administrații în această privință a permis să se stabilească obligativitatea indicării pe etichetă a originii uleiului de măsline extra virgin și virgin.

               (6)

               Mărcile existente care cuprind referințe geografice pot fi folosite în continuare, cu condiția să fi fost oficial înregistrate în trecut, în conformitate cu Prima directivă a Consiliului 89/104/CEE din 21 decembrie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci (6), sau cu Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (7).

               (7)

               Denumirea de origine regională poate face obiectul unei denumiri de origine protejate (DOP) sau al unei indicații geografice protejate (IGP) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 510/2006 al Consiliului 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (8). Denumirile care indică o origine regională trebuie rezervate DOP sau IGP, pentru a se evita confuzia în rândul consumatorilor și, prin urmare, posibilele perturbări ale pieței. În cazul uleiurilor de măsline importate, trebuie respectate normele privind originea nepreferențială prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (9).

               (8)

               În cazul în care denumirea de origine a uleiului de măsline virgin se referă la Uniune sau la un stat membru, trebuie să se țină seama de faptul că nu numai măslinele utilizate, ci și tehnicile și metodele de extracție influențează calitatea și gustul uleiului. Prin urmare, denumirea de origine trebuie să se refere la zona geografică în care a fost obținut uleiul de măsline care este, în general, și zona în care uleiul a fost extras din măsline. Cu toate acestea, în unele cazuri, locul de extracție a uleiului nu corespunde cu locul de recoltare a măslinelor, informație care trebuie precizată pe ambalaje sau pe etichetele ambalajelor, pentru a nu induce în eroare consumatorii și pentru a nu perturba piața uleiului de măsline.

               (9)

               În cadrul Uniunii, o mare parte din uleiurile de măsline extra virgine și virgine sunt compuse din amestecuri de uleiuri provenite din diverse state membre și țări terțe. Ar trebui prevăzute dispoziții simple pentru indicarea pe etichetă a originii acestor amestecuri.

               (10)

               În conformitate cu Directiva 2000/13/CE, indicațiile precizate pe etichete nu pot induce cumpărătorul în eroare, în special în ceea ce privește caracteristicile uleiului de măsline în cauză sau prin atribuirea uleiului de măsline în cauză de proprietăți pe care acesta nu le are, sau prin sugestii care îi atribuie caracteristici speciale specifice, de fapt, majorității uleiurilor. De asemenea, unele indicații opționale des utilizate, specifice uleiului de măsline, necesită norme armonizate care să permită definirea precisă a acestora și care să asigure posibilitatea verificării acurateței lor. Prin urmare, noțiunile de „presare la rece” și „extracție la rece” trebuie să corespundă unei metode de producție tradiționale definită tehnic. Consiliul oleicol internațional (COI) a definit anumiți termeni care descriu caracteristicile organoleptice privind gustul și/sau mirosul uleiurilor de măsline extra virgine și virgine în metoda sa revizuită de evaluare organoleptică a uleiurilor de măsline virgine. Utilizarea acestor termeni la etichetarea uleiurilor de măsline extra virgine și virgine ar trebui rezervată uleiurilor care au fost evaluate conform metodei de analiză corespunzătoare. Sunt necesare dispoziții tranzitorii pentru anumiți operatori economici care utilizează în prezent termenii rezervați. Aciditatea menționată izolat sugerează în mod greșit un nivel de calitate absolută, înșelătoare pentru consumatori, deoarece acest criteriu reprezintă o valoare calitativă numai în cadrul altor calități ale uleiului de măsline în cauză. Prin urmare, ținând seama de proliferarea anumitor indicații și a importanței lor economice, trebuie stabilite criterii obiective de utilizare a acestora în scopul clarificării pieței de ulei de măsline.

               (11)

               Trebuie adoptate măsurile necesare pentru ca produsele alimentare care conțin ulei de măsline să nu înșele încrederea consumatorilor prin evidențierea reputației uleiului de măsline fără a preciza în mod clar compoziția reală a produsului. Prin urmare, proporția de ulei de măsline, precum și anumite indicații specifice produselor compuse exclusiv dintr-un amestec de uleiuri vegetale, trebuie precizate în mod clar pe etichete. În plus, trebuie să se țină seama de dispozițiile speciale prevăzute în anumite reglementări specifice produselor pe bază de ulei de măsline.

               (12)

               Denumirile categoriilor de ulei de măsline corespund caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice prevăzute de anexa XVI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și de Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei din 11 iulie 1991 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora (10). Toate celelalte indicații prevăzute pe etichete trebuie coroborate prin elemente obiective, pentru a evita riscurile de abuz în detrimentul consumatorilor și denaturarea concurenței pe piața de uleiuri respectivă.

               (13)

               În cadrul sistemului de control stabilit la articolul 113, alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, statele membre trebuie să prevadă, în funcție de diversele precizări care pot fi făcute pe etichete, dovada care trebuie adusă și sancțiunile financiare aferente. Fără a elimina a priori nici o posibilitate, respectiva dovadă poate cuprinde fapte stabilite, rezultate ale analizei sau ale înregistrărilor fiabile, informații de ordin administrativ sau contabil.

               (14)

               Deoarece controalele asupra întreprinderilor responsabile cu etichetarea trebuie efectuate de către statul membru în care acestea sunt înființate, trebuie prevăzută o procedură de colaborare administrativă între Comisie și statele membre în care este comercializat uleiul.

               (15)

               În scopul evaluării sistemului prevăzut de prezentul regulament, statele membre în cauză trebuie să comunice situațiile și dificultățile întâlnite.

               (16)

               Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Fără a aduce atingere Directivei 2000/13/CE și Regulamentului (CE) nr. 510/2006, prezentul regulament prevede, la nivelul comerțului cu amănuntul, standarde specifice de comercializare a uleiurilor de măsline și a uleiurilor din turte de măsline menționate la punctul 1 literele (a) și (b) și la punctele 3 și 6 din anexa XVI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.
   (2)   În sensul prezentului regulament, „comerț cu amănuntul” înseamnă vânzarea către consumatorul final de ulei menționat la alineatul (1), în formă naturală sau inclus într-un produs alimentar.
   Articolul 2
   Uleiul menționat la articolul 1 alineatul (1) este prezentat consumatorului final preambalat, în ambalaje cu o capacitate maximă de cinci litri. Aceste ambalaje sunt prevăzute cu un sistem de deschidere care să nu mai poată fi resigilat după prima desigilare, și sunt etichetate în conformitate cu articolele 3-6.
   Cu toate acestea, în ceea ce privește uleiurile destinate consumului în restaurante, spitale, cantine sau alte unități colective similare, statele membre pot stabili o capacitate maximă a ambalajelor care să depășească cinci litri, în funcție de tipul de unitate în cauză.
   Articolul 3
   Descrierile în conformitate cu articolul 118 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se consideră ca fiind denumirea sub care este vândut produsul, după cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2000/13/CE.
   Etichetarea uleiurilor menționate la articolul 1 alineatul (1) cuprinde, în mod clar și indelebil, în plus față de descrierea menționată la primul alineat al prezentului articol, dar nu neapărat în apropierea acesteia, următoarele informații privind categoria de ulei:

               (a)

               pentru uleiul de măsline extra virgin:
               „ulei de măsline de categorie superioară obținut direct din măsline și exclusiv prin procedee mecanice”;

               (b)

               pentru uleiul de măsline virgin:
               „ulei de măsline obținut direct din măsline și exclusiv prin metode mecanice”;

               (c)

               pentru uleiul de măsline compus din uleiuri rafinate de măsline și uleiuri de măsline virgine:
               „ulei cu un conținut exclusiv de uleiuri de măsline care au suferit un tratament de rafinare și uleiuri obținute direct din măsline”;

               (d)

               pentru uleiul din turte de măsline:

                              „ulei cu un conținut exclusiv de uleiuri obținute prin tratarea produsului obținut în urma extracției uleiului de măsline și uleiuri obținute direct din măsline”;

                           sau

                              „ulei cu un conținut exclusiv de uleiuri obținute prin transformarea turtelor de măsline și uleiuri obținute direct din măsline”.

         Articolul 4
   (1)   Uleiul de măsline extra virgin și uleiul de măsline virgin, definite la punctul 1 literele (a) și (b) din anexa XVI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 includ o denumire de origine pe etichetă.
   Produsele definite la punctele 3 și 6 din anexa XVI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 nu includ nicio denumire de origine pe etichetă.
   În sensul prezentului regulament, „denumire de origine” înseamnă trimiterea la o zonă geografică menționată pe ambalaj sau pe eticheta ambalajului.
   (2)   Denumirile de origine menționate la alineatul (1) includ în mod exclusiv:

               (a)

               în cazul uleiurilor de măsline originare, în conformitate cu dispozițiile alineatelor (4) și (5), dintr-un stat membru sau dintr-o țară terță, o trimitere la statul membru respectiv, la Uniune sau la țara terță, după caz;

               (b)

               în cazul amestecurilor de uleiuri de măsline originare, în conformitate cu dispozițiile alineatelor (4) și (5), dintr-unul sau mai multe state membre sau dintr-o țară terță, una dintre următoarele mențiuni, după caz:

                           (i)

                           „amestec de uleiuri de măsline originare din Uniunea Europeană” sau o trimitere la Uniune;

                           (ii)

                           „amestec de uleiuri de măsline originare din afara Uniunii Europene” sau o trimitere la originea din afara Uniunii;

                           (iii)

                           „amestec de uleiuri de măsline originare din Uniunea Europeană și din afara Uniunii” sau o trimitere la originea din Uniune și la originea din afara acesteia; sau

               (c)

               o denumire de origine protejată sau o indicație geografică protejată prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 510/2006, în conformitate cu prevederile caietului de sarcini al produsului respectiv.

         (3)   Denumirile mărcilor sau ale firmelor, a căror cerere de înregistrare a fost introdusă până la 31 decembrie 1998 în conformitate cu Directiva 89/104/CEE sau până la 31 mai 2002 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 40/94 al Consiliului (11) nu sunt considerate denumiri de origine reglementate de prezentul regulament.
   (4)   În cazul importului dintr-o țară terță, denumirea de origine este stabilită în conformitate cu articolele 22-26 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.
   (5)   Denumirea de origine care menționează un stat membru sau Uniunea corespunde zonei geografice în care au fost recoltate măslinele în cauză sau în care se situează presa în care a fost extras uleiul din măsline.
   Dacă măslinele au fost recoltate într-un stat membru sau într-o țară terță altele decât cele în care se situează presa în care a fost extras uleiul din măsline, denumirea de origine cuprinde următoarea mențiune: „ulei de măsline (extra) virgin obținut în (denumirea Uniunii sau a statului membru în cauză) din măsline recoltate în (denumirea Uniunii, a statului membru sau a țării terțe în cauză)”.
   Articolul 5
   Printre indicațiile opționale care pot figura pe etichetele uleiului prevăzute la articolul 1 alineatul (1), indicațiile prevăzute de prezentul articol trebuie să îndeplinească următoarele condiții:

               (a)

               indicația „prima presare la rece” poate figura numai pentru uleiurile de măsline extra virgine sau virgine obținute la o temperatură mai mică de 27 °C în urma unei prime presări mecanice a pastei de măsline, printr-un sistem tradițional de extracție pe bază de prese hidraulice;

               (b)

               indicația „extracție la rece” poate figura numai pentru uleiurile de măsline extra virgine sau virgine obținute la o temperatură mai mică de 27 °C printr-un procedeu de percolare sau centrifugare a pastei de măsline;

               (c)

               indicația proprietăților organoleptice referitoare la gust și/sau miros poate figura numai pentru uleiurile de măsline extra virgine sau virgine; termenii prevăzuți la punctul 3.3 din anexa XII la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 pot figura pe etichetă numai dacă aceștia se bazează pe rezultatele unei evaluări realizate conform metodei prevăzute în respectiva anexă;

               (d)

               indicația acidității sau acidității maxime poate figura numai în cazul în care este însoțită de indicația valorii peroxidice, a conținutului de ceară și a absorbției de ultraviolete determinate în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2568/91, înscrisă cu caractere de aceeași dimensiune și în aceeași rază vizuală.

         Produsele vândute sub mărci comerciale a căror înregistrare a fost solicitată până la 1 martie 2008 cel târziu și care conțin cel puțin unul din termenii prevăzuți la punctul 3.3 din anexa XII la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 pot să nu respecte condițiile prevăzute la articolul 5 primul paragraf litera (c) din prezentul regulament până la 1 noiembrie 2012.
   Articolul 6
   (1)   În cazul în care prezența uleiurilor menționate la articolul 1 alineatul (1), într-un amestec de ulei de măsline și alte uleiuri vegetale este evidențiată pe etichete în alt loc decât în lista de ingrediente prin cuvinte, imagini sau reprezentări grafice, amestecul în cauză cuprinde următoarea descriere comercială: „Amestec de uleiuri vegetale (sau denumirile exacte ale uleiurilor vegetale în cauză) și ulei de măsline”, urmată imediat de indicarea proporției de ulei de măsline din amestec.
   Prezența uleiului de măsline poate fi evidențiată cu ajutorul imaginilor sau reprezentărilor grafice pe eticheta unui amestec menționat la primul paragraf numai în cazul în care proporția de ulei de măsline depășește 50 % din amestecul în cauză.
   Statele membre pot interzice producerea, pe teritoriul lor, a amestecurilor de ulei de măsline și alte uleiuri vegetale menționate la primul paragraf pentru consum intern. Cu toate acestea, ele nu pot interzice comercializarea, pe teritoriul lor, a amestecurilor respective provenite din alte țări și nu pot interzice producerea, pe teritoriul lor, a amestecurilor respective destinate comercializării în alt stat membru sau destinate exportului.
   (2)   Cu excepția tonului în ulei de măsline prevăzut de Regulamentul (CEE) nr. 1536/92 al Consiliului (12) și a sardinelor în ulei de măsline prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2136/89 al Consiliului (13), în cazul în care prezența uleiurilor menționate la articolul 1 alineatul (1) din prezentul regulament, altele decât cele menționate la alineatul (1) din prezentul articol, în produsele alimentare, este evidențiată pe etichetă în alt loc decât în lista de ingrediente, prin cuvinte, imagini sau reprezentări grafice, descrierea comercială a produsului este imediat urmată de indicarea proporției de ulei de măsline menționat la articolul 1 alineatul (1) din prezentul regulament în raport cu greutatea netă totală a produsului alimentar.
   Proporția de ulei de măsline adăugat în raport cu greutatea netă totală a produsului alimentar poate fi înlocuită cu procentul de ulei de măsline adăugat în raport cu greutatea totală a grăsimilor, adăugând totodată indicația „proporție de grăsimi”.
   (3)   Pe etichetele produselor menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol, descrierile menționate la articolul 3 primul paragraf se pot înlocui cu textul „ulei de măsline”.
   Cu toate acestea, în cazul prezenței uleiului din turte de măsline, cuvintele „ulei de măsline” se înlocuiesc cu „ulei din turte de măsline”.
   (4)   Informațiile menționate la articolul 3 al doilea paragraf nu sunt necesare pe etichetele produselor menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol.
   Articolul 7
   La cererea statului membru în care se află adresa producătorului, a unității de ambalare sau a vânzătorului care figurează pe etichetă, partea în cauză furnizează informațiile justificative prevăzute la articolele 4, 5 și 6, pe baza unuia sau mai multora dintre elementele următoarele:

               (a)

               elemente de fapt sau stabilite științific;

               (b)

               rezultate ale analizelor sau ale înregistrărilor automate pe eșantioane reprezentative;

               (c)

               informații de ordin administrativ sau contabil ținute în conformitate cu normele Uniunii și/sau naționale.

         Statul membru în cauză admite o toleranță între indicațiile menționate la articolele 4, 5 și 6 și care figurează pe etichete și concluziile stabilite pe baza informațiilor justificative prezentate și/sau a expertizelor comparative, ținând seama de acuratețea și frecvența metodelor și informațiilor în cauză și, după caz, de acuratețea și frecvența expertizelor comparative.
   Articolul 8
   (1)   Comisiei i se comunică de către fiecare stat membru denumirea și adresa organismului sau organismelor responsabile cu monitorizarea punerii în aplicare a prezentului regulament, iar Comisia informează celelalte state membre și eventualele părți interesate, la solicitarea acestora.
   (2)   Statul membru în care se află adresa producătorului, a unității de ambalare sau a vânzătorului care figurează pe etichetă, ca urmare a unei cereri de verificare, prelevă eșantioane înainte de sfârșitul lunii următoare celei în care s-a depus cererea și verifică veridicitatea indicațiilor de pe etichetele în cauză. Respectiva cerere poate fi adresată de către:

               (a)

               departamentele competente ale Comisiei;

               (b)

               o organizație de operatori din statul membru în cauză în conformitate cu articolul 125 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007;

               (c)

               organismul de control al unui alt stat membru.

         (3)   Cererile menționate la alineatul (2) sunt însoțite de toate informațiile necesare verificării solicitate, în special:

               (a)

               data de prelevare sau de achiziționare a uleiului în cauză;

               (b)

               denumirea sau forma juridică și adresa întreprinderii în care a fost prelevată proba sau din care a fost achiziționat uleiul în cauză;

               (c)

               numărul loturilor în cauză;

               (d)

               exemplare ale tuturor etichetelor care apar pe ambalajul uleiului în cauză;

               (e)

               rezultatele analizei sau ale altor expertize comparate care să indice metodele utilizate și denumirea și adresa laboratorului sau expertului în cauză;

               (f)

               după caz, denumirea și adresa furnizorului uleiului în cauză, după cum au fost declarate de către unitatea de comercializare.

         (4)   Înainte de sfârșitul celei de a treia luni de la data cererii menționate în alineatul (2), statul membru în cauză informează solicitantul cu privire la numărul de ordine alocat cererii și la acțiunea întreprinsă în acest scop.
   Articolul 9
   (1)   Statele membre adoptă măsurile necesare respectării prezentului regulament, inclusiv în ceea ce privește regimul de sancționare.
   Comisiei i se comunică de către statele membre măsurile adoptate în acest scop până la 31 decembrie 2002, precum și modificările respectivelor măsuri, înainte de sfârșitul lunii următoare celei în care au fost adoptate.
   Comisiei i se comunică de către Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, Slovenia și Slovacia măsurile menționate la primul paragraf până la 31 decembrie 2004 cel târziu, precum și modificările respectivelor măsuri, înainte de sfârșitul lunii următoare celei în care au fost adoptate.
   Comisiei i se comunică de către Bulgaria și România măsurile menționate la primul paragraf până la 31 decembrie 2010, precum și modificările respectivelor măsuri, înainte de sfârșitul lunii următoare celei în care au fost adoptate.
   (2)   În scopul verificării indicațiilor menționate la articolele 4, 5 și 6, statele membre în cauză pot introduce un sistem de aprobare a întreprinderilor ale căror instalații de ambalare se situează pe teritoriul lor.
   Aprobarea, precum și o identificare alfanumerică, se acordă, la cerere, oricărei întreprinderi care îndeplinește condițiile următoare:

               (a)

               dispune de instalații de ambalare;

               (b)

               se angajează să culeagă și să păstreze informațiile justificative solicitate de statele membre în conformitate cu articolul 7;

               (c)

               dispune de un sistem de depozitare care face posibilă verificarea originii uleiurilor care poartă o denumire de origine de către statul membru în cauză, după cum consideră necesar.

         Pe etichetă se menționează, după caz, identificarea alfanumerică a unității de ambalare aprobate.
   Articolul 10
   Statele membre în cauză înaintează Comisiei, până la 31 martie în fiecare an, un raport cu privire la următoarele informații privind anul precedent:

               (a)

               cererile de verificare primite în conformitate cu articolul 8 alineatul (2);

               (b)

               verificările efectuate și verificările în curs, începute în anul comercial precedent;

               (c)

               rezultatele verificărilor efectuate și sancțiunile aplicate.

         Raportul prezintă aceste informații în funcție de anii în care s-a efectuat verificarea și de tipul de încălcare. Dacă este cazul, raportul prevede eventualele dificultăți speciale întâlnite și îmbunătățirile propuse privind verificările.
   Articolul 11
   Regulamentul (CE) nr. 1019/2002 se abrogă.
   Trimiterile la regulamentul abrogat se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II.
   Articolul 12
   (1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   (2)   Produsele fabricate și etichetate legal în Uniune sau importate legal în Uniune și puse în liberă circulație înainte de 1 iulie 2012 pot fi comercializate până la epuizarea stocurilor.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 13 ianuarie 2012.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 155, 14.6.2002, p. 27.

      (3)  A se vedea anexa I.

      (4)  JO L 109, 6.5.2000, p. 29.

      (5)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

      (6)  JO L 40, 11.2.1989, p. 1.

      (7)  JO L 78, 24.3.2009, p. 1.

      (8)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

      (9)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

      (10)  JO L 248, 5.9.1991, p. 1.

      (11)  JO L 11, 14.1.1994, p. 1.

      (12)  JO L 163, 17.6.1992, p. 1.

      (13)  JO L 212, 22.7.1989, p. 79.

      ANEXA I

         Regulamentul abrogat și lista modificărilor ulterioare

                  Regulamentul (CE) nr. 1019/2002 al Comisiei
                  (JO L 155, 14.6.2002, p. 27)

                  Regulamentul (CE) nr. 1964/2002 al Comisiei
                  (JO L 300, 5.11.2002, p. 3)

                  Regulamentul (CE) nr. 1176/2003 al Comisiei
                  (JO L 164, 2.7.2003, p. 12)

                  Regulamentul (CE) no 406/2004 al Comisiei
                  (JO L 67, 5.3.2004, p. 10)

                  Numai articolul 3

                  Regulamentul (CE) nr. 1750/2004 al Comisiei
                  (JO L 312, 9.10.2004, p. 7)

                  Regulamentul (CE) nr. 1044/2006 al Comisiei
                  (JO L 187, 8.7.2006, p. 20)

                  Regulamentul (CE) nr. 632/2008 al Comisiei
                  (JO L 173, 3.7.2008, p. 16)

                  Regulamentul (CE) nr. 1183/2008 al Comisiei
                  (JO L 319, 29.11.2008, p. 51)

                  Regulamentul (CE) nr. 182/2009 al Comisiei
                  (JO L 63, 7.3.2009, p. 6)

                  Regulamentul (UE) nr. 596/2010 al Comisiei
                  (JO L 173, 8.7.2010, p. 27)

      ANEXA II

         Tabel de Corespondență

                  Reglementul (CE) nr. 1019/2002

                  Prezentul regulament

                  Articolele 1-8

                  Articolele 1-8

                  Articolul 9 alineatul (1)

                  Articolul 9 alineatul (1)

                  Articolul 9 alineatul (2)

                  Articolul 9 alineatul (2)

                  Articolul 9 alineatul (3)

                  —

                  Articolul 10

                  Articolul 10

                  Articolul 11

                  —

                  —

                  Articolul 11

                  Articolul 12 alineatul (1)

                  Articolul 12 alineatul (1)

                  Articolul 12 alineatul (2) primul paragraf

                  —

                  Articolul 12 alineatul (2) al doilea paragraf

                  —

                  Articolul 12 alineatul (2) al treilea paragraf

                  —

                  Articolul 12 alineatul (2) al patrulea paragraf

                  —

                  Articolul 12 alineatul (2) al cincilea paragraf

                  Articolul 12 alineatul (2)

                  —

                  Anexa I

                  —

                  Anexa II


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/102 al Comisiei din 19 ianuarie 2016 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Eichsfelder Feldgieker/Eichsfelder Feldkieker (IGP)]

text:
               28.1.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 21/66

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/102 AL COMISIEI
   din 19 ianuarie 2016
   de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Eichsfelder Feldgieker/Eichsfelder Feldkieker (IGP)]
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Germaniei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Eichsfelder Feldgieker”/„Eichsfelder Feldkieker”, înregistrată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 452/2013 al Comisiei (2).

               (2)

               Întrucât modificarea în cauză nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare, în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din respectivul regulament, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (3).

               (3)

               Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Eichsfelder Feldgieker”/„Eichsfelder Feldkieker” (IGP).
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 19 ianuarie 2016.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Phil HOGAN

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

      (2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 452/2013 al Comisiei din 7 mai 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Eichsfelder Feldgieker/Eichsfelder Feldkieker (IGP)] (JO L 133, 17.5.2013, p. 5).

      (3)  JO C 281, 26.8.2015, p. 12.