title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 170/2013 al Comisiei din 25 februarie 2013 de stabilire a unor măsuri tranzitorii în sectorul zahărului ca urmare a aderării Croației

text:
               27.2.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 55/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 170/2013 AL COMISIEI
   din 25 februarie 2013
   de stabilire a unor măsuri tranzitorii în sectorul zahărului ca urmare a aderării Croației
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul de aderare a Croației, în special articolul 3 alineatul (4),
   având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolele 41, 16 coroborate cu punctul 4 din secțiunea 3 litera (a) din anexa IV și articolul 18 coroborat cu partea II din secțiunea 4 din anexa V,
   întrucât:

               (1)

               Normele privind regimul de producție și de comerț aplicabil pieței zahărului, introduse în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1) prin Actul de aderare a Croației, ar trebui să se aplice de la 1 iulie 2013, sub rezerva intrării în vigoare a actului de aderare la data respectivă. Cu toate acestea, pentru anul de comercializare 2012/2013, întreaga producție de zahăr din sfeclă a Croației va fi produsă în conformitate cu regimul național. În consecință, trebuie stabilite măsuri tranzitorii pentru a se trece de la regimul de producție și de comerț în vigoare în Croația la cel prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Prin urmare, dispozițiile privind prețurile minime la sfeclă, acordurile interprofesionale, taxa pe producție, sistemul de cote și alocarea cotelor prevăzute la articolele 49, 50 și 51, la articolul 55 alineatul (1) litera (b) și la articolul 56 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 nu ar trebui să se aplice în cazul Croației în anul de comercializare 2012/2013.

               (2)

               În conformitate cu Actul de aderare, Croației îi este rezervată, pentru o perioadă de până la trei ani de comercializare, o cotă anuală de import de 40 000 de tone de zahăr brut din trestie de zahăr destinat rafinării, la o taxă de import de 98 EUR/tonă.

               (3)

               Licențele de import eliberate în conformitate cu contingentele tarifare deschise prin prezentul regulament ar trebui să fie rezervate rafinăriilor cu activitate permanentă autorizate în Croația.

               (4)

               Există un risc considerabil de perturbare a piețelor din sectorul zahărului din cauza produselor introduse în scopuri speculative în Croația înainte de aderarea la Uniune. În consecință, pentru a evita asemenea mișcări speculative sau alte perturbări ale pieței, ar trebui adoptate dispoziții de facilitare a tranziției. Sunt necesare norme specifice pentru a lua în considerare particularitățile sectorului zahărului.

               (5)

               Ar trebui adoptate dispoziții pentru a împiedica operatorii să eludeze aplicarea taxelor pentru unele produse din zahăr puse în liberă circulație, prin plasarea mărfurilor care au fost deja puse în liberă circulație în Uniune (astfel cum este alcătuită la 30 iunie 2013) sau în Croația înainte de aderarea acesteia, în temeiul unui regim suspensiv, fie în depozitare temporară, fie cu o destinație sau sub un regim vamal, prevăzute la articolul 4 alineatul (15) litera (b) și articolul 4 alineatul (16) literele (b)-(g) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (2).

               (6)

               În conformitate cu actul de aderare, pentru cantitățile din stocurile de zahăr sau de izoglucoză care depășesc stocurile normale reportate, Croației urmează să i se perceapă plata unei sume care va fi vărsată la bugetul general al Uniunii.

               (7)

               Stabilirea cantităților excedentare ar trebui să fie efectuată de către Comisie, pe baza evoluției schimburilor comerciale și tendințelor de producție și de consum din Croația în perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2013. Pentru stabilirea acestora, pe lângă zahăr și izoglucoză, ar trebui examinate și alte produse cu conținut semnificativ echivalent de zahăr adăugat, deoarece și ele ar putea fi eventuale ținte ale speculațiilor. În cazul în care cantitatea excedentară de zahăr sau de izoglucoză stabilită nu va fi eliminată de pe piața Uniunii până la 31 octombrie 2014 cel târziu, Croația ar trebui să fie considerată responsabilă din punct de vedere financiar pentru cantitatea în cauză.

               (8)

               Plata care urmează să îi fie percepută Croației ar trebui să reflecte costurile legate de efectele pe care stocul excedentar le are asupra pieței zahărului din Uniune. Prin urmare, suma care îi va fi percepută Croației și care va fi vărsată la bugetul Uniunii în cazul în care nu sunt eliminate stocurile excedentare ar trebui să fie calculată pe baza celei mai mari diferențe pozitive dintre prețul mediu al zahărului de pe piața Uniunii și prețul de pe piața mondială al zahărului alb în perioada cuprinsă între 1 iulie 2013 și 31 octombrie 2014, la care se adaugă 50 EUR/tonă. Suma de 50 EUR pe tonă corespunde deviației standard a prețurilor în statele membre de la prețul mediu al Uniunii pentru zahărul alb în ultimele 12 luni. Această majorare este, prin urmare, necesară pentru a se ține seama de faptul că prețurile zahărului alb în diferite regiuni din Uniune pot fi diferite de media lunară publicată de Comisie. Pentru acest calcul, prețul pe piața mondială ar trebui considerat ca fiind media lunară a cotațiilor pieței futures pentru zahărul alb de la Londra (nr. 5) pentru luna de livrare cea mai apropiată pentru care schimburile comerciale de zahăr alb sunt posibile.

               (9)

               Atât Uniunea, cât și Croația sunt interesate să evite acumularea de stocuri excedentare și, în orice caz, să identifice operatorii implicați în importante mișcări comerciale speculative. În acest scop, Croația ar trebui să dispună, la 1 iulie 2013, de un sistem care să permită identificarea persoanelor sau operatorilor responsabili pentru astfel de mișcări. Acest sistem ar trebui să permită Croației să identifice operatorii economici care au contribuit la stocurile excedentare private în vederea recuperării, pe cât posibil, a oricărei sume plătite la bugetul Uniunii. Croația ar trebui să utilizeze acest sistem pentru a constrânge operatorii identificați să își elimine cantitatea individuală excedentară de pe piața Uniunii. Atunci când operatorii ce se fac responsabili de stocul privat excedentar nu pot furniza dovezi corespunzătoare ale eliminării efectuate, Croația trebuie să le perceapă acestora o anumită sumă. Este necesar ca o astfel de sumă să fie stabilită la un nivel suficient de ridicat pentru a descuraja operatorii în cauză să își păstreze stocurile private excedentare, evitându-se astfel orice risc de acumulare de stocuri în Croația. Din motive de consecvență, suma de plată care urmează să fie percepută de către Croația pentru stocurile excedentare identificate ar trebui să fie 500 EUR/tonă (în echivalent zahăr alb sau echivalent substanță uscată) pentru stocurile excedentare neeliminate. Această sumă corespunde taxei prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 967/2006 al Comisiei din 29 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului privind producția peste cotă în sectorul zahărului (3). Deși atât operatorii economici, cât și gospodăriile pot contribui la stocurile private excedentare, cel mai probabil operatorii sunt cei care trebuie să contribuie la această sumă, nefiind fezabil să se impună gospodăriilor o astfel de contribuție.

               (10)

               În vederea stabilirii stocurilor excedentare și eliminării stocurilor excedentare identificate, Croația ar trebui să comunice Comisiei cele mai recente statistici privind schimburile comerciale, producția și consumul de produse vizate, precum și dovada eliminării de pe piață a stocurilor excedentare identificate până la data limită care va fi stabilită de Comisie.

               (11)

               Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   CAPITOLUL I

      MĂSURI TRANZITORII ÎN VEDEREA ADERĂRII ROAȚIEI

      SECȚIUNEA 1

         Aplicabilitatea Regulamentului unic OCP în sectorul zahărului

   Articolul 1
   Aplicabilitatea anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007
   Articolele 49, 50 și 51, articolul 55 alineatul (1) litera (b) și articolul 56 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 nu se aplică în cazul Croației pentru anul de comercializare 2012/2013.
   Cu toate acestea, articolul 56 se aplică în ceea ce privește atribuirea în 2013 a cotei naționale care se va aplica începând cu anul de comercializare 2013/2014.

      SECȚIUNEA 2

         Deschiderea de contingente tarifare pentru rafinare

   Articolul 2
   Deschiderea unui contingent tarifar pentru importul de zahăr brut din trestie de zahăr destinat rafinării
   (1)   Pentru perioada 1 iulie-30 septembrie 2013, se deschide un contingent tarifar de 40 000 de tone pentru importul din orice țară terță de zahăr brut din trestie de zahăr destinat rafinării, încadrat la codul NC 1701 14 10, la o taxă de 98 EUR/tonă.
   (2)   Pentru fiecare dintre anii de comercializare 2013/2014 și 2014/2015, se deschide un contingent tarifar de 40 000 de tone pentru importul din orice țară terță de zahăr brut din trestie de zahăr destinat rafinării, încadrat la codul NC 1701 14 10, la o taxă de 98 EUR/tonă.
   (3)   Cantitățile importate în conformitate cu prezentul regulament poartă numărul de ordine: 09.4367.
   Articolul 3
   Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 891/2009 al Comisiei (4)

   Normele privind licențele de import și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare ale Uniunii în sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 891/2009, se aplică importurilor de zahăr în cadrul contingentelor tarifare deschise prin prezentul regulament, cu excepția cazului în care se prevede altfel la articolul 4.
   Articolul 4
   Licențe de import
   (1)   Cererile de acordare a licențelor de import pentru cantitățile menționate la articolul 2 alineatele (1) și (2) se depun la autoritățile competente din Croația.
   (2)   Cererile de acordare a licențelor de import pot fi depuse numai de către rafinăriile cu activitate permanentă care sunt stabilite pe teritoriul Croației și care sunt autorizate în conformitate cu articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.
   (3)   Prin derogare de la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 891/2009, cererile de licențe de import pentru cantitatea menționată la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament pot fi depuse numai începând de la 1 iulie 2013.
   (4)   Cererile de acordare a licențelor de import și licențele conțin următoarele mențiuni:

               (a)

               în căsuțele 17 și 18: cantitățile de zahăr brut care nu pot depăși cantitățile menționate la articolul 2 alineatele (1) și (2);

               (b)

               în căsuța 20: cel puțin una dintre mențiunile indicate în partea A din anexă;

               (c)

               în căsuța 24 (în cazul licențelor): cel puțin una dintre mențiunile indicate în partea B din anexă.

         (5)   Licențele de import eliberate în temeiul prezentului regulament sunt valabile numai pentru importurile în Croația. Acestea sunt valabile:

               (a)

               până la 31 ianuarie 2014, în ceea ce privește contingentul tarifar menționat la articolul 2 alineatul (1);

               (b)

               până la sfârșitul anului de comercializare în cauză, în ceea ce privește contingentul tarifar menționat la articolul 2 alineatul (2).

         CAPITOLUL II

      MĂSURI TRANZITORII PENTRU EVITAREA SPECULAȚIILOR ȘI PERTURBĂRII PIEȚEI

   Articolul 5
   Definiții
   În sensul prezentului capitol, se înțelege prin:
   (a)   „zahăr”:

               (i)

               zahărul din sfeclă și zahărul din trestie, în stare solidă, încadrat la codul NC 1701;

               (ii)

               siropul de zahăr încadrat la codurile NC 1702 60 95 și 1702 90 95;

               (iii)

               siropul de inulină încadrat la codurile NC 1702 60 80 și 1702 90 80;

         (b)   „izoglucoză”: produsul încadrat la codurile NC 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 și 2106 90 30;
   (c)   „produse prelucrate”: produsele care au zahăr adăugat sau un conținut echivalent de zahăr peste 10 %, care rezultă din prelucrarea produselor agricole;
   (d)   „fructoză”: fructoza chimic pură încadrată la codul NC 1702 50 00.

      SECȚIUNEA 1

         Produse cu destinații și regimuri vamale speciale la data aderării

   Articolul 6
   Regim suspensiv
   Prin derogare de la secțiunea 5 din anexa IV la Actul de aderare, produsele încadrate la codurile NC 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 și 2202, care, la 1 iulie 2013, se află în depozitare temporară în Croația conform articolelor 50 și 51 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 sau care beneficiază de una dintre destinațiile sau de unul dintre regimurile vamale menționate la articolul 4 alineatul (15) litera (b) și la articolul 4 alineatul (16) literele (b)-(g) din regulamentul respectiv, sunt supuse taxei de import în conformitate cu anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (5) și oricărei taxe suplimentare aplicabile la data apariției datoriei vamale.

      SECȚIUNEA 2

         Cantități excedentare

   Articolul 7
   Stabilirea cantităților excedentare
   (1)   Până la 31 ianuarie 2014, Comisia stabilește pentru Croația, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007:

               (a)

               cantitatea de zahăr ca atare sau de zahăr sub formă de produse prelucrate (în echivalent zahăr alb);

               (b)

               cantitatea de izoglucoză (substanță uscată);

               (c)

               cantitatea de fructoză;

         care depășește cantitatea considerată drept stoc de report normal la 1 iulie 2013 și care trebuie eliminată de pe piață, pe cheltuiala Croației.
   (2)   Pentru a stabili cantitățile excedentare prevăzute la alineatul (1), se ia în considerare, în special, evoluția constatată între 1 iulie 2012 și 30 iunie 2013, în raport cu cei trei ani precedenți (de la 1 iulie 2009 la 30 iunie 2012), în ceea ce privește:

               (a)

               cantitățile importate și exportate de zahăr ca atare sau de zahăr sub formă de produse prelucrate, precum izoglucoza și fructoza;

               (b)

               producția, consumul și stocurile de zahăr și de izoglucoză;

               (c)

               împrejurările care au condus la constituirea stocurilor.

         Articolul 8
   Identificarea cantităților excedentare la nivelul operatorilor
   (1)   Croația trebuie să dispună, la 1 iulie 2013, la nivelul operatorilor, de un sistem de identificare a cantităților excedentare comercializate sau produse de zahăr ca atare sau de zahăr sub formă de produse prelucrate, precum izoglucoza sau fructoza. Acest sistem se bazează, în special, pe urmărirea importurilor, controlul fiscal, anchetele bazate pe conturile și stocurile fizice ale operatorilor și poate cuprinde măsuri precum garanțiile de acoperire a riscurilor și licențele de import.
   Sistemul de identificare se bazează pe o evaluare a riscurilor luând în considerare, în mod corespunzător, următoarele criterii:

               (a)

               tipul de activitate a operatorilor în cauză;

               (b)

               capacitatea echipamentelor destinate depozitării;

               (c)

               amploarea activității comerciale.

         (2)   Croația utilizează sistemul de identificare menționat la alineatul (1) pentru a constrânge operatorii respectivi să elimine de pe piață, pe propria lor cheltuială, o cantitate de zahăr sau de izoglucoză echivalentă cu cantitatea lor excedentară individuală.
   Articolul 9
   Eliminarea cantităților excedentare
   (1)   Croația asigură eliminarea de pe piață, fără intervenție din partea Uniunii, a unei cantități de zahăr sau de izoglucoză egală cu cantitatea excedentară menționată la articolul 7 alineatul (1), până la 31 octombrie 2014 cel târziu.
   (2)   Eliminarea cantităților excedentare stabilite în conformitate cu articolul 7 se face fără sprijinul Uniunii, folosindu-se următoarele metode:

               (a)

               prin exportul acestor cantități în afara Uniunii de către operatorii identificați, fără ajutor național;

               (b)

               prin utilizarea lor în sectorul combustibililor;

               (c)

               prin denaturarea acestora, fără ajutor, pentru furaje, în conformitate cu titlurile III și IV din Regulamentul (CEE) nr. 100/72 al Comisiei (6).

         Articolul 10
   Suma percepută în cazul cantităților excedentare
   În cazul în care cantitățile totale stabilite de către Comisie în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) depășesc cantitățile totale menționate la articolul 8, Croației i se percepe o sumă egală cu diferența dintre aceste cantități (în echivalent zahăr alb sau echivalent substanță uscată) înmulțite cu cea mai mare diferență pozitivă dintre prețul mediu al zahărului pe piața Uniunii comunicat lunar în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 952/2006 al Comisiei (7) și cotația medie lunară a zahărului alb, în echivalent EUR, observată pe piața futures pentru zahărul alb de la Londra nr. 5 pentru termenul de livrare cel mai apropiat în cursul perioadei cuprinse între 1 iulie 2013 și 31 octombrie 2014. Suma respectivă este majorată cu 50 EUR/tonă. Suma percepută se varsă la bugetul Uniunii până la 30 iunie 2015 cel târziu.
   Articolul 11
   Dovezi de eliminare de către operatori
   (1)   Până la 31 ianuarie 2015 cel târziu, operatorii respectivi prezintă într-un mod satisfăcător pentru Croația dovada faptului că au eliminat de pe piață, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), pe cheltuiala lor, cantitățile excedentare respective de zahăr și de izoglucoză identificate în conformitate cu articolul 8.
   (2)   Atunci când zahărul sau izoglucoza se elimină în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) litera (a), dovada eliminării se face prin prezentarea:

               (a)

               licențelor de export eliberate în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 951/2006 (8) și (CE) nr. 376/2008 (9) ale Comisiei;

               (b)

               documentelor pertinente prevăzute la articolele 31 și 32 din Regulamentul (CE) nr. 376/2008, necesare eliberării garanției.

         La punctul 20 din cererea de acordare a licenței de export menționată la primul paragraf este prevăzută următoarea mențiune:
   „pentru export în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 170/2013”.
   La punctul 22 din licența de export este prevăzută următoarea mențiune:
   „se exportă fără restituire … (cantitatea pentru care este eliberată licența) kg”.
   Licența de export este valabilă de la data eliberării până la 31 octombrie 2014.
   (3)   În cazul în care nu se prezintă dovada eliminării în conformitate cu alineatele (1) și (2), Croația îi percepe operatorului în cauză o sumă egală cu cantitatea excedentară individuală, identificată în conformitate cu articolul 8, înmulțită cu 500 EUR/tonă (în echivalent zahăr alb sau echivalent substanță uscată). Această sumă se vărsă la bugetul național al Croației.
   Articolul 12
   Dovada eliminării furnizată de Croația
   (1)   Până la 28 februarie 2015 cel târziu, Croația prezintă Comisiei dovada eliminării de pe piața Uniunii a cantității excedentare menționate la articolul 7 alineatul (1), în conformitate cu metodele prevăzute la articolul 9 alineatul (2), și precizează, pentru fiecare metodă, cantitatea eliminată.
   (2)   În cazul în care dovada eliminării de pe piața Uniunii nu este prezentată în conformitate cu alineatul (1), pentru întreaga cantitate excedentară sau o parte din aceasta, Croației i se percepe o sumă egală cu valoarea cantității neeliminate (în echivalent zahăr alb sau echivalent substanță uscată) înmulțită cu cea mai mare diferență pozitivă dintre prețul mediu al zahărului pe piața Uniunii comunicat lunar în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 952/2006 și cotația medie lunară a zahărului alb, în echivalent EUR, observată pe piața futures pentru zahărul alb de la Londra nr. 5 pentru termenul de livrare cel mai apropiat în cursul perioadei cuprinse între 1 iulie 2013 și 31 octombrie 2014. Suma respectivă este majorată cu 50 EUR/tonă. Din suma totală rezultată se deduce orice sumă percepută în conformitate cu articolul 10 din prezentul regulament.
   Această sumă se varsă la bugetul Uniunii până la 30 iunie 2015 cel târziu.
   Sumele menționate la primul paragraf și la articolul 10 se stabilesc în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, până la 30 aprilie 2015, pe baza comunicărilor transmise de Croația în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol.
   Articolul 13
   Control
   (1)   Croația ia toate măsurile necesare aplicării prezentului capitol și stabilește procedurile de control necesare pentru eliminarea cantității excedentare menționate la articolul 7 alineatul (1).
   (2)   Croația comunică Comisiei până la 30 septembrie 2013 cel târziu:

               (a)

               informații cu privire la sistemul instituit pentru identificarea cantităților excedentare menționate la articolul 8;

               (b)

               cantitățile de zahăr, de izoglucoză, de fructoză și de produse prelucrate importate și exportate lunar în perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2013, comunicate separat pentru importurile din și exporturile în:

                           (i)

                           Uniune, astfel cum este alcătuită la 30 iunie 2013;

                           (ii)

                           țările terțe;

               (c)

               pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2013, cantitățile de zahăr și de izoglucoză produse anual, defalcate, după caz, în producție cu și fără cotă, rafinate din zahăr brut importat și consumate anual;

               (d)

               pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2013, stocurile de zahăr și de izoglucoză deținute la data de 1 iulie a fiecărui an.

         CAPITOLUL III

      DISPOZIȚIE FINALĂ

   Articolul 14
   Intrare în vigoare
   Prezentul regulament intră în vigoare sub rezerva și la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Croației.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 25 februarie 2013.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

      (3)  JO L 176, 30.6.2006, p. 22.

      (4)  JO L 254, 26.9.2009, p. 82.

      (5)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

      (6)  JO L 12, 15.1.1972, p. 15.

      (7)  JO L 178, 1.7.2006, p. 39.

      (8)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

      (9)  JO L 114, 26.4.2008, p. 3.

      ANEXĂ
      PARTEA A

         Mențiuni prevăzute la articolul 4 alineatul (4) litera (b)

                  —

                  :

                  în limba bulgară

                  :

                  Преференциална сурова тръстикова захар за рафиниране, внесена в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  în limba spaniolă

                  :

                  Azúcar de caña en bruto preferencial, que se destine al refinado, importado de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  în limba cehă

                  :

                  Preferenční surový třtinový cukr určený k rafinaci, dovezený podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  în limba daneză

                  :

                  Præferencerårørsukker til raffinering, importeret i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  în limba germană

                  :

                  Präferenzrohrohrzucker zur Raffination, eingeführt gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  în limba estonă

                  :

                  Sooduskorra alusel rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artikli 2 kohaselt imporditav rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  în limba greacă

                  :

                  Προτιμησιακή ακατέργαστη ζάχαρη ζαχαροκάλαμου για ραφινάρισμα, που εισάγεται σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  în limba engleză

                  :

                  Preferential raw cane sugar for refining, imported in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  în limba franceză

                  :

                  Sucre de canne brut préférentiel destiné au raffinage, importé conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  iîn limba italiană

                  :

                  Zucchero di canna greggio preferenziale destinato alla raffinazione, importato conformemente all’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  în limba letonă

                  :

                  rafinēšanai paredzēts preferenciāls niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  în limba lituaniană

                  :

                  Lengvatinėmis sąlygomis pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį importuotas rafinuoti skirtas žaliavinis cukranendrių cukrus. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  în limba maghiară

                  :

                  A 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban behozott, finomításra szánt kedvezményes nyers nádcukor. Tételszám (tételszám az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  în limba malteză

                  :

                  Zokkor tal-kannamieli preferenzjali mhux maħdum għar-raffinar, importat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  în limba neerlandeză

                  :

                  Preferentiële ruwe rietsuiker voor raffinage die wordt ingevoerd overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  în limba polonă

                  :

                  Preferencyjny surowy cukier trzcinowy przeznaczony do rafinacji, przywieziony zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  în limba portugheză

                  :

                  Açúcar bruto de cana preferencial para refinação, importado em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  în limba română

                  :

                  Zahăr brut preferențial din trestie de zahăr destinat rafinării, importat în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  în limba slovacă

                  :

                  Preferenčný surový trstinový cukor na rafináciu, dovážaný v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  în limba slovenă

                  :

                  Preferencialni uvoz surovega trsnega sladkorja za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  în limba finlandeză

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitettu etuuskohteluun oikeutettu raaka ruokosokeri, tuotu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  în limba suedeză

                  :

                  Förmånsrårörsocker för raffinering, importerat i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  în limba croată

                  :

                  Preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje, uvezen u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)

            PARTEA B

         Mențiuni prevăzute la articolul 4 alineatul (4) litera (c)

                  —

                  :

                  în limba bulgară

                  :

                  Внос с мито 98 EUR на тон за сурова тръстикова захар за рафиниране със стандартно качество в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  în limba spaniolă

                  :

                  Importación con un derecho de 98 EUR por tonelada de azúcar de caña en bruto de calidad estándar que se destine al refinado, de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  în limba cehă

                  :

                  Dovoz surového třtinového cukru standardní jakosti určeného k rafinaci s clem ve výši 98 EUR za tunu podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  în limba daneză

                  :

                  Import til en told på 98 EUR/ton rårørsukker af standard kvalitet til raffinering i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  în limba germană

                  :

                  Einfuhr zum Zollsatz von 98 EUR je Tonne Rohzucker der Standardqualität gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  în limba estonă

                  :

                  Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artiklile 2 tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta imporditud rafineerimiseks ette nähtud standardkvaliteediga toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  în limba greacă

                  :

                  Εισαγωγή με δασμό 98 ευρώ ανά τόνο ακατέργαστης ζάχαρης ζαχαροκάλαμου του ποιοτικού τύπου για ραφινάρισμα σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  în limba engleză

                  :

                  Import at a duty of EUR 98 per tonne of standard-quality raw cane sugar for refining in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  în limba franceză

                  :

                  Importation à un droit de 98 EUR par tonne de sucre de canne brut destiné au raffinage de la qualité type conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  în limba italiană

                  :

                  Importazione con un dazio di 98 EUR/t di zucchero di canna greggio della qualità tipo destinato alla raffinazione a norma dell’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  în limba letonă

                  :

                  rafinēšanai paredzēta standarta kvalitātes niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  în limba lituaniană

                  :

                  Importuojama taikant 98 EUR muito mokestį už toną standartinės kokybės rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  în limba maghiară

                  :

                  98 EUR/tonna vámtételű, finomításra szánt minőségi nyers nádcukor behozatala a 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban. Tételszám (az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  în limba malteză

                  :

                  L-importazzjoni b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum ta’ kwalità standard għar-raffinar skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  în limba neerlandeză

                  :

                  Invoerrecht van 98 EUR per ton ruwe rietsuiker van standaardkwaliteit die is bestemd voor raffinage overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  în limba polonă

                  :

                  Przywóz po stawce celnej 98 EUR za tonę surowego cukru trzcinowego standardowej jakości przeznaczonego do rafinacji zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  în limba portugheză

                  :

                  Importação com direito de 98 EUR por tonelada de açúcar bruto de cana para refinação da qualidade-tipo, conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (CE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  în limba română

                  :

                  Importat la o taxă de 98 EUR per tonă de zahăr brut din trestie de zahăr de calitate standard destinat rafinării în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) Nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  în limba slovacă

                  :

                  Dovoz s clom 98 EUR za tonu surového trstinového cukru štandardnej kvality na rafináciu v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  în limba slovenă

                  :

                  Uvoz po dajatvi 98 EUR na tono surovega trsnega sladkorja standardne kakovosti za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  în limba finlandeză

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitetun vakiolaatuisen raa’an ruokosokerin tuonti, josta kannetaan 98 euron tonnilta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  în limba suedeză

                  :

                  Import till en tullsats av 98 euro per ton rårörsocker av standardkvalitet för raffinering i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  în limba croată

                  :

                  Uvoz uz carinu od 98 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje standardne kakvoće u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1371/2013 al Consiliului din 16 decembrie 2013 de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 791/2011 privind importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză la importurile anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India și Indonezia

text:
               20.12.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 346/20

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1371/2013 AL CONSILIULUI
   din 16 decembrie 2013
   de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 791/2011 privind importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză la importurile anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India și Indonezia
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.1.   Măsuri existente

               (1)

               Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 791/2011 (2) („regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 62,9 % la importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză („RPC”) pentru toate celelalte societăți, cu excepția celor menționate la articolul 1 alineatul (2) și în Anexa I la regulamentul respectiv. Măsurile respective reprezintă măsurile în vigoare, iar ancheta care a condus la respectivele măsuri reprezintă ancheta inițială.

               (2)

               Măsurile în vigoare au fost extinse anterior la Malaysia, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 672/2012 al Consiliului (3), și la Taiwan și Thailanda, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 21/2013 al Consiliului (4).

         1.2.   Cererea

               (3)

               La 25 februarie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de anchetă, în temeiul articolului 13 alineatul (3) și articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, cu privire la o eventuală eludare a măsurilor antidumping care se aplică la importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză și pentru a aplica o procedură de înregistrare importurilor de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost declarate sau nu ca fiind originare din India și Indonezia.

               (4)

               Cererea a fost prezentată de Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra” AS și Vitrulan Technical Textiles GmbH, patru producători din Uniune de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă.

               (5)

               Cererea conținea suficiente elemente de probă prima facie conform cărora, în urma instituirii măsurilor antidumping în vigoare a avut loc o schimbare semnificativă a configurației schimburilor comerciale, implicând exporturi din RPC, din India și din Indonezia către Uniune, pentru această modificare neexistând altă motivație sau justificare economică suficientă în afară de instituirea măsurilor în vigoare. S-a susținut că această modificare în configurația schimburilor comerciale provine din transbordarea anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC prin India și Indonezia și/sau din declarații de origine false în cazul produselor chinezești.

               (6)

               Mai mult, elementele de probă au indicat faptul că efectele corective ale măsurilor în vigoare erau compromise atât în ceea ce privește cantitatea, cât și prețul. Dovezile au arătat că aceste importuri în creștere din India și Indonezia erau efectuate la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în ancheta inițială.

               (7)

               În fine, au existat dovezi care au arătat că prețurile anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia au făcut obiectul unor practici de dumping, în raport cu valoarea normală stabilită în cadrul anchetei inițiale pentru produsul similar.

         1.3.   Deschiderea

               (8)

               După ce a constatat, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei anchete în temeiul articolului 13 alineatul (3) și articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a deschis o anchetă prin intermediul Regulamentului (UE) nr. 322/2013 al Comisiei (5) („regulamentul de deschidere”). În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia, prin regulamentul de deschidere, a solicitat, de asemenea, autorităților vamale să înregistreze importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia.

         1.4.   Ancheta

               (9)

               Comisia a informat oficial autoritățile din RPC, India și Indonezia, producătorii/exportatorii din aceste țări și importatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați și industria Uniunii cu privire la deschiderea anchetei. Au fost trimise chestionare producătorilor/exportatorilor din RPC, India și Indonezia cunoscuți de către Comisie sau care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în considerentul 15 din regulamentul de deschidere. De asemenea, au fost trimise chestionare și importatorilor din Uniune. Părțile interesate au avut posibilitatea să își facă cunoscute punctele de vedere în scris și să solicite să fie audiate în termenul fixat în regulamentul de deschidere. Toate părțile au fost informate asupra faptului că lipsa de cooperare ar putea duce la aplicarea dispozițiilor articolului 18 din regulamentul de bază și la stabilirea constatărilor pe baza faptelor disponibile.

               (10)

               Doi producători-exportatori din India și un importator neafiliat din Uniune s-au făcut cunoscuți și au transmis răspunsuri la chestionar. Ulterior, importatorul din Uniune a informat Comisia că el importă alte produse și că nu a importat în trecut niciun produs care face obiectul anchetei. Niciun producător-exportator din Indonezia nu a transmis un răspuns. Următorii producători-exportatori din India au prezentat un formular de cerere de scutire:

                           —

                           Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (denumit în continuare „Montex”), și

                           —

                           Urja Products Pvt.Ltd.

               (11)

               Ulterior, Urja Products Pvt.Ltd. a informat Comisia că nu produce produsul care face obiectul anchetei și că produsele sale au caracteristici tehnice diferite și o utilizare diferită (încadrându-se la alte coduri NC). Prin urmare, o vizită de verificare a fost efectuată numai la sediul Montex.

         1.5.   Perioada de anchetă

               (12)

               Ancheta a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2013 (denumită în continuare „PA”). În cursul PA au fost colectate date pentru a studia, între altele, modificarea configurației schimburilor comerciale. Pentru perioada de raportare (denumită în continuare „PR”), cuprinsă între 1 aprilie 2012 și 31 martie 2013, au fost colectate date mai detaliate, pentru a se examina posibila compromitere a efectului corectiv al măsurilor în vigoare, precum și existența dumpingului.

         2.   REZULTATELE ANCHETEI

   2.1.   Considerații generale

               (13)

               În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența eludării a fost stabilită analizând, în mod succesiv, dacă configurația schimburilor comerciale dintre RPC, India și Indonezia și Uniune s-a modificat; dacă această modificare este rezultatul unei practici, al unui proces sau al unei activități pentru care nu există un motiv întemeiat sau o justificare economică suficientă în afară de instituirea taxei; dacă existau elemente de probă pentru a dovedi existența unui prejudiciu sau compromiterea efectelor corective ale taxei, în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile din produsul care face obiectul anchetei; și dacă existau elemente de probă, după caz, care să ateste existența dumpingului în raport cu valorile normale ale produsului vizat, stabilite anterior, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 din regulamentul de bază.

         2.2.   Produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei

               (14)

               Produsul în cauză este cel definit în ancheta inițială: țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 7019 51 00 și ex 7019 59 00.

               (15)

               Produsul care face obiectul anchetei este identic cu cel definit în considerentul anterior, dar este expediat din India și Indonezia, indiferent dacă a fost sau nu declarat ca provenind din India și Indonezia.

               (16)

               Ancheta a arătat că țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, astfel cum sunt definite mai sus, exportate în Uniune din RPC și cele expediate către Uniune din India și Indonezia prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, sunt destinate acelorași utilizări și, prin urmare, ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         2.3   Nivel de cooperare

   2.3.1   India

               (17)

               Astfel cum s-a menționat în considerentul (10) de mai sus, numai două societăți din India au transmis un formular de cerere de scutire. Întrucât, cu privire la una dintre acestea, Urja Products Pvt.Ltd., s-a constat că nu este un producător de produse care fac obiectul anchetei, a existat doar o singură societate care a cooperat, Montex. Societatea a reprezentat doar 1 % din exporturile din India către Uniune în cursul perioadei de PR, în raport cu totalul exporturilor din India. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la India s-au bazat pe datele disponibile.

         2.3.2   Indonezia

               (18)

               Așa cum s-a menționat la considerentul (10), nicio societate din Indonezia nu a trimis răspunsuri la chestionar. Nu a existat cooperare din partea societăților din Indonezia. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la Indonezia s-au bazat pe datele disponibile.

         2.3.3   RPC

               (19)

               Nu a existat cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la RPC s-au bazat pe datele disponibile.

         2.4.   Modificarea configurației schimburilor comerciale

               (20)

               Pentru a stabili dacă a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale, au fost evaluate importurile produsului care face obiectul anchetei din India și Indonezia în Uniune, precum și exporturile produsului care face obiectul anchetei din RPC în India și Indonezia. Aceste importuri au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, având în vedere nivelul relativ scăzut de cooperare sau lipsa cooperării din partea societăților din India, Indonezia și China (a se vedea secțiunea 2.3).

               (21)

               În acest sens, au fost utilizate pentru analiză statisticile COMEXT (6), statistici comerciale din India și Indonezia primite de la autoritățile naționale respective și statisticile de la Global Trade Information Services (7). Pentru a stabili perioade de 12 luni, s-au utilizat anii fiscali începând la 1 aprilie și terminându-se la 31 martie.

               (22)

               Volumul importurilor înregistrate în statisticile COMEXT acoperă un grup de produse mai mare decât produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei. Cu toate acestea, conform estimărilor furnizate de industria din Uniune, s-a putut stabili că o parte semnificativă a volumului acestor importuri era reprezentată de produsul în cauză și de produsul care face obiectul anchetei. În consecință, aceste date au putut fi utilizate în vederea stabilirii unei modificări a configurației schimburilor comerciale.

         2.4.1   Importurile în Uniune

               (23)

               Statisticile COMEXT arată o modificare semnificativă în configurația schimburilor comerciale în decursul PA (a se vedea tabelul 1).

                  Tabelul 1

                           Volumele importurilor (milioane de m2) (8)

                           Aprilie 2009/martie 2010

                           Aprilie 2010/martie 2011

                           Aprilie 2011/martie 2012

                           Aprilie 2012/martie 2013

                           RPC

                           288,40

                           385,85

                           110,30

                           85,93

                           India

                           0,35

                           0,28

                           0,89

                           13,13

                           Indonezia

                           0,004

                           0,16

                           3,22

                           33,31

                              Sursă: statisticile COMEXT

      Importurile din RPC

               (24)

               Conform statisticilor COMEXT, importurile produsului în cauză din RPC către Uniune au scăzut considerabil după instituirea măsurilor provizorii în februarie 2011 (9) și a măsurilor definitive în august 2011 (10). Tabelul 1 de mai sus arată că, în perioadele 2010/2011 și 2011/2012, importurile în Uniune din RPC au scăzut de la 385,85 milioane de m2 la 110,30 milioane de m2 (cu aproximativ 70 %) și în perioadele 2010/2011 și 2012/2013 (cu aproximativ 80 %) scăzând în continuare la 85,9 milioane de m2.

      Importurile din India

               (25)

               În conformitate cu statisticile COMEXT, în anul fiscal 2009/2010, cantitățile importate din India către Uniune au fost de 0,35 milioane de m2, în anul fiscal 2010/2011 au fost de 0,28 milioane de m2, crescând în mod semnificativ între 2011/2012 și 2012/2013, ajungând la 13,13 milioane de m2 în anul fiscal 2012/2013.

               (26)

               Astfel cum se precizează la considerentul (17) de mai sus, societatea Montex exportat către Uniune o cantitate foarte mică de produs care face obiectul anchetei în cursul PA – în raport cu totalul exporturilor din India, acestea reprezintă 1 % din exporturile din India către Uniune în perioada 2012/2013. Mai mult, s-a constatat că Montex exportă produsul care face obiectul anchetei sub un cod NC incorect – 7019 52. Exporturile sale, prin urmare, au trebuit adăugate la statisticile COMEXT, după cum se arată în tabelul 1 de mai sus.

      Importurile din Indonezia

               (27)

               În conformitate cu statisticile COMEXT, în anul fiscal 2009/2010, cantitățile importate din Indonezia pe piața din Uniune au fost de 0,004 milioane de m2, în 2010/2011 au fost de 0,16 milioane de m2, crescând în mod semnificativ între 2011/2012 și 2012/2013, de la 3,22 milioane de m2 la 33,31 milioane de m2.

         2.4.2   Exporturile din RPC către India și Indonezia

               (28)

               În aceeași perioadă, se observă o creștere dramatică a exporturilor din RPC către India și Indonezia.

                  Tabelul 2

                           Volumele importurilor (milioane de m2)

                           Aprilie 2009/martie 2010

                           Aprilie 2010/martie 2011

                           Aprilie 2011/martie 2012

                           Aprilie 2012/martie 2013

                           India

                           4,80

                           16,35

                           18,38

                           29,28

                           Indonezia

                           5,78

                           4,01

                           8,94

                           11,54

                              Sursă: Statisticile vamale chineze

      Exporturile din RPC către India

               (29)

               În conformitate cu statisticile vamale chineze, importurile din RPC în India ale produsului care face obiectul anchetei au crescut de la 4,8 milioane de m2 în anul fiscal 2009/2010 la 29,3 milioane de m2 în cursul anului fiscal 2012/2013.

      Exporturile din RPC către Indonezia

               (30)

               În conformitate cu statisticile vamale chineze, importurile din RPC în Indonezia ale produsului care face obiectul anchetei au crescut de la 5,78 milioane de m2 în anul fiscal 2009/2010 la 11,54 milioane de m2 în cursul anului fiscal 2012/2013.

         2.4.3   Concluzie cu privire la modificarea configurației schimburilor comerciale

               (31)

               Scăderea generală a exporturilor din RPC spre Uniune și creșterea în paralel atât a exporturilor din India și Indonezia către Uniune, cât și a exporturilor din RPC către India și Indonezia după instituirea măsurilor provizorii în februarie 2011 și a măsurilor definitive în august 2011 constituie o modificare a configurației schimburilor comerciale între țările menționate anterior, pe de o parte, și a exporturilor acestor țări către Uniune, pe de altă parte.

         2.5.   Natura practicii de eludare

               (32)

               Articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că modificarea configurației schimburilor comerciale trebuie să rezulte din practici, operațiuni sau activități pentru care nu există altă motivație suficientă sau justificare economică decât instituirea taxei. Practicile, operațiunile și activitățile includ, printre altele, transportul produsului care face obiectul măsurilor în vigoare prin țări terțe în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (33)

               În timpul anchetei, s-au găsit dovezi ale practicilor de transbordare prin Indonezia și India și/sau ale certificatelor de origine incorecte. De exemplu, unele dintre importurile produsului în cauză în Uniune au fost transbordate prin Dubai sau Singapore cu certificate de origine din Indonezia/India, iar o parte dintre importurile către Uniune a fost transbordată prin intermediul unei societăți indiene care nu a cooperat la anchetă. Lipsa cooperării din partea oricăruia dintre fabricanții produsului care face obiectul anchetei, cu excepția Montex, este, de asemenea, un indiciu că nu există nicio producție reală în Indonezia și India, care ar putea justifica nivelurile de export din Indonezia și India către Uniune. Este rezonabil să se considere că, în cazul în care există, producătorii veritabili ar încerca să demonstreze neimplicarea lor în practici de eludare prin participarea la prezenta anchetă, în primul rând. În plus, ancheta nu a arătat dovezi privind o producție reală în cele două țări în cauză, în afară de cea a Montex. Mai mult, creșterea bruscă a importurilor din aceste două țări arată că produsele chinezești sunt transbordate către Uniune prin India și Indonezia și/sau sunt însoțite de certificate de origine incorecte.

               (34)

               Existența transbordării produselor originare din China prin India și Indonezia este, prin urmare, confirmată.

         2.6.   Lipsa unei motivații suficiente sau justificări economice, alta decât instituirea taxei antidumping

               (35)

               Ancheta nu a relevat niciun alt motiv întemeiat sau nicio altă justificare economică pentru transbordare în afară de evitarea măsurilor în vigoare privind produsul în cauză. Nu a fost identificat niciun alt element, cu excepția taxei, care ar putea fi considerat că servește drept compensare pentru costul transbordării anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC prin India și Indonezia, în special în ceea ce privește transportul și reîncărcarea.

         2.7.   Neutralizarea efectului corectiv al taxei antidumping

               (36)

               În continuare, s-a evaluat dacă importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei au subminat efectele corective ale măsurilor în vigoare în ceea ce privește cantitatea și prețul. S-au utilizat date COMEXT, fiind considerate cele mai bune date disponibile, în ceea ce privește cantitățile și prețurile exporturilor efectuate de societățile care nu au cooperat din India și din Indonezia. Prețurile astfel determinate au fost comparate cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit pentru industria din Uniune la considerentul 74 din regulamentul inițial.

               (37)

               Creșterea importurilor din India către Uniune de la 0,35 milioane de m2 în 2009/2010 la 13,10 milioane de m2 în PR a fost semnificativă din punct de vedere al cantităților, în comparație cu volumele (foarte scăzute) ale importurilor din India înainte de instituirea măsurilor provizorii în 2009/2010. Creșterea importurilor din Indonezia către Uniune de la 0,04 m2 în 2009/2010 la 33,31 milioane de m2 în PR a fost considerată semnificativă din punct de vedere al cantităților, în comparație cu volumele (foarte scăzute) ale importurilor din Indonezia înainte de instituirea măsurilor provizorii în 2009/2010.

               (38)

               Pentru a evalua dacă efectele corective ale măsurilor în vigoare sunt compromise în ceea ce privește prețurile, s-au comparat prețurile importurilor din Indonezia și India cu nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în regulamentul inițial. Nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în regulamentul inițial, a fost ajustat pentru a ține seama de inflație. Prețul de export mediu ponderat al exporturilor din India și Indonezia a fost ajustat pentru a ține seama de costurile post import și ajustările de calitate stabilite în cadrul anchetei inițiale pentru importurile din RPC. Comparația a arătat prețuri de export semnificativ mai scăzute pentru exporturile din țările în cauză în Uniune. Prin urmare, s-a concluzionat că efectele corective ale măsurilor în vigoare au fost, de asemenea, compromise atât în materie de cantitate, cât și de preț.

         2.8.   Dovada existenței dumpingului

               (39)

               În cele din urmă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă există elemente de probă pentru dumping.

               (40)

               În regulamentul inițial, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor din Canada, care, în cadrul anchetei respective, s-a dovedit a fi o țară analoagă cu economie de piață considerată adecvată pentru RPC. S-a utilizat valoarea normală stabilită în ancheta originală, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (41)

               Prețurile de export din India și Indonezia au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prețul de export a fost prețul mediu de export al anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă provenind din fiecare dintre cele două țări în cauză pe parcursul PR, astfel cum a fost raportat în COMEXT. Exporturile societății indiene Montex nu s-au reflectat în statistici din cauza erorii de clasificare a produselor lor (a se vedea considerentul 25 de mai sus) și nu au fost utilizate pentru calcularea marjei de dumping.

               (42)

               În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, s-au făcut ajustări pentru a ține seama de diferențele de transport, asigurare și costuri de ambalare. Având în vedere că datele disponibile nu permit stabilirea nivelului de ajustări care trebuie făcute, ajustările au trebuit să fie stabilite pe baza celor mai bune date disponibile. Astfel, ajustarea pentru aceste diferențe s-a bazat pe un procentaj calculat ca parte din totalul cheltuielilor cu transportul, asigurarea și costurile de ambalare din valoarea vânzărilor realizate către Uniune, în condiții de livrare CIF, furnizate de producătorii-exportatori chinezi care au cooperat în cadrul anchetei inițiale.

               (43)

               În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând media ponderată a valorii normale stabilite în cadrul regulamentului inițial cu media ponderată corespunzătoare a prețurilor de export ale celor două țări în cauză pe parcursul perioadei de raportare a prezentei anchete, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

               (44)

               Comparația între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel a arătat existența dumpingului.

         3.   MĂSURI

               (45)

               Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că taxa antidumping definitivă instituită pentru importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC a fost eludată prin operațiuni de transbordare prin India și Indonezia, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (46)

               În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) prima teză din regulamentul de bază, măsurile în vigoare privind importurile produsului în cauză ar trebui să fie extinse și asupra importurilor de același produs expediate din India și Indonezia, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca provenind din India și Indonezia.

               (47)

               Ar trebui extinse măsurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 791/2011 pentru „toate celelalte societăți”, care reprezintă o taxă antidumping definitivă de 62,9 % aplicabilă prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

               (48)

               În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede ca orice măsură extinsă să se aplice importurilor care au fost înregistrate la intrarea în Uniune în conformitate cu regulamentul de deschidere, ar trebui să se perceapă taxe la importurile înregistrate de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia.

         4.   CERERI DE SCUTIRE

   4.1   India

               (49)

               Astfel cum s-a menționat la considerentul (10), doi producători-exportatori s-au manifestat după deschidere, au răspuns la chestionar și au solicitat scutiri în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază – Montex și Urja Products.

               (50)

               Astfel cum s-a menționat la considerentul (11), s-a constatat că una dintre cele două societăți, Urja Products, nu produce produsul care face obiectul anchetei. Scutirea în temeiul articolului 13 alineatul (4) din regulamentul de bază nu se aplică în cazul acestei societăți.

               (51)

               S-a stabilit că Montex nu era implicată în practicile de eludare care fac obiectul prezentei anchete. Societatea a demonstrat că este un producător real, a cărui capacitate de producție depășește volumul de exporturi către Uniune ale produsului care face obiectul anchetei. Societatea a prezentat un set complet de date și a fost verificată la fața locului. Datele verificate referitor la înființarea societății comerciale, achiziționarea de utilaje, procesul de producție, capacitate, stocuri, achizițiile de materii prime, costurile de producție au stat la baza concluziilor. În plus, acest producător a putut demonstra că nu are legătură cu niciunul dintre producătorii/exportatorii din China cărora li se aplică măsurile existente sau cu societățile implicate în practici de eludare. Prin urmare, acestei societăți i s-a putut acorda o scutire de la taxele vamale extinse.

         4.2   Indonezia

               (52)

               Astfel cum se menționează la considerentul (10), niciun producător-exportator din Indonezia nu a prezentat o cerere de scutire în temeiul articolului 13 alineatul (4) din regulamentul de bază. Ancheta nu a evidențiat niciun producător real de produse în cauză în Indonezia.

         4.3   Nou-veniți

               (53)

               Producătorii din India și Indonezia, care nu au participat la această anchetă și/sau nu au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PR, pot solicita o scutire de la taxa antidumping extinsă, în conformitate cu articolul 11 alineatele (3) și (4) și cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acestora li se va cere să completeze un chestionar pentru a permite Comisiei să stabilească dacă se poate acorda o scutire. Scutirea poate fi acordată după o evaluare a situației pe piață a produsului în cauză, a capacității de producție și a ratei de utilizare a capacităților, a achizițiilor și a vânzărilor, a probabilității de continuare a unor practici pentru care nu există un motiv întemeiat sau o justificare economică suficientă și a dovezilor dumpingului. Comisia efectuează, în mod normal, și o vizită de verificare la fața locului. Cererea ar trebui adresată Comisiei și ar trebui să cuprindă toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție și vânzări.

               (54)

               În cazul în care scutirea se justifică, Comisia, în urma consultării Comitetului consultativ, propune modificarea în consecință a măsurilor extinse în vigoare. În continuare, orice derogare acordată va fi monitorizată, pentru a asigura respectarea condițiilor.

         5.   INFORMAREA PĂRȚILOR

               (55)

               Faptele și considerațiile esențiale care au condus la concluziile de mai sus au fost aduse la cunoștința tuturor părților interesate, acestea fiind invitate să prezinte observații. Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate. Niciunul dintre argumentele prezentate nu a determinat o modificare a concluziilor finale,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Taxa antidumping definitivă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” instituită prin articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 791/2011 la importurile de țesături din fibre de sticlă cu ochiuri deschise, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și având o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, originare din Republica Populară Chineză, se extinde la importurile din țesături din fibre de sticlă cu ochiuri deschise, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și având o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost declarate sau nu ca fiind originare din India și Indonezia, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 51 00 și ex 7019 59 00 (coduri TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 și 7019590015), cu excepția celor produse de Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (cod TARIC adițional B942).
   (2)   Aplicarea scutirii acordate Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa antidumping instituită de alineatul (1) din prezentul articol.
   (3)   Taxa extinsă în temeiul alineatului (1) din prezentul articol se percepe la importurile expediate din India și Indonezia, declarate sau nu ca fiind originare din India și Indonezia, înregistrate în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 322/2013 al Comisiei și cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.
   (4)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
   Articolul 2
   (1)   Cererile de scutire de la taxa extinsă prin articolul 1 se formulează în scris în una dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene și trebuie semnate de către o persoană autorizată să reprezinte entitatea care solicită scutirea. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 8/20

               1049 Bruxelles

               Belgia

               Fax (32 2) 295 65 05

         (2)   Importurile provenind de la societățile care nu eludează măsurile antidumping instituite prin Regulamentul (UE) nr. 791/2011 pot fi scutite de taxa extinsă prevăzută la articolul 1, în temeiul dispozițiilor relevante din regulamentul de bază.
   Articolul 3
   Autoritățile vamale sunt invitate să suspende înregistrarea importurilor prevăzută la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 322/2013.
   Articolul 4
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. JUKNA

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 204, 9.8.2011, p. 1.

      (3)  JO L 196, 24.7.2012, p. 1.

      (4)  JO L 11, 16.1.2013, p. 1.

      (5)  JO L 101, 10.4.2013, p. 1.

      (6)  Comext este o bază de date privind statisticile din comerțul exterior gestionată de Eurostat.

      (7)  Global Trade Information Services sunt statistici comerciale provenind de la un furnizor de baze de date comerciale.

      (8)  Volumul în Comext se raportează în tone metrice și se convertește în metri pătrați pe baza factorilor de conversie UI; și anume pentru CN 70 195 100: 1 m2 = 0,05 kg, pentru CN 70 195 900: 1 m2 = 0,14 kg.

      (9)  JO L 43, 17.2.2011, p. 9.

      (10)  JO L 204, 9.8.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Pe factura comercială validă menționată la articolul 1 alineatul (2) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, după următorul model:

                  1.

                  Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială;

                  2.

                  Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific că (volumul) de (produsul în cauză) vândut pentru export în Uniunea Europeană vizat de prezenta factură, a fost produs de către (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte”;

                  3.

                  Data și semnătura


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 193/2012 al Consiliului din 8 martie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 560/2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Côte d’Ivoire

text:
               9.3.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 71/5

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 193/2012 AL CONSILIULUI
   din 8 martie 2012
   de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 560/2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Côte d’Ivoire
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 560/2005 al Consiliului din 12 aprilie 2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Coasta de Fildeș (1), în special articolul 11a alineatul (2) și articolul 5,
   întrucât:

               (1)

               La 12 aprilie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 560/2005.

               (2)

               Pe baza unei revizuiri a listei persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 560/2005, Consiliul consideră că nu mai există motive pentru menținerea anumitor persoane pe lista respectivă.

               (3)

               În plus, informațiile referitoare la o persoană de pe lista din anexa I și la persoanele de pe lista din anexa IA la respectivul regulament ar trebui actualizate,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 560/2005, rubrica referitoare la persoana următoare:
   Désiré Tagro
   se înlocuiește cu rubrica din anexa I la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 560/2005 se înlocuiește cu textul care figurează în anexa II la prezentul regulament.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 8 martie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. BØDSKOV

      (1)  JO L 95, 14.4.2005, p. 1.
   ANEXA I

      Rubrica menționată la articolul 1

      „Désiré TAGRO. Număr de pașaport: PD – AE 065FH08. Data nașterii: 27 ianuarie 1959. Locul nașterii: Issia, Côte d’Ivoire. Decedat la 12 aprilie 2011 la Abidjan.
      Secretar general în cadrul așa-numitei «președinții» a domnului GBAGBO: participare în cadrul guvernului nelegitim al domnului GBAGBO, obstrucționarea procesului de pace și de reconciliere, neacceptarea rezultatelor alegerilor prezidențiale, participarea la reprimarea violentă a mișcărilor populare. Data desemnării de către ONU: 30.3.2011 (desemnarea de către Uniunea Europeană: 22.12.2010).”

   ANEXA II

         „ANEXA IA

            Lista persoanelor fizice și juridice, a entităților sau a organismelor nedesemnate de Consiliul de Securitate al ONU sau de Comitetul de sancțiuni, menționate la articolele 2, 4 și 7

                     Nume (și eventualele pseudonime)

                     Informații de identificare

                     Motivele desemnării

                     1.

                     Kadet Bertin

                     Născut în 1957 la Mama

                     Consilier special pe probleme de securitate, apărare și echipamente militare al lui Laurent Gbagbo, fost ministru al apărării în guvernul lui Laurent Gbagbo.
                     Nepot al lui Laurent Gbagbo.
                     Aflat în exil în Ghana. Face obiectul unui mandat de arestare internațional.
                     Responsabil în cazuri de violențe și dispariții forțate, în finanțarea și înarmarea milițiilor și ale «tinerilor patrioți (COJEP)».
                     Implicat în finanțarea și traficul de arme și eludarea embargoului.
                     Kadet Bertin întreținea raporturi privilegiate cu milițiile din vest și era interfața lui Gbagbo cu aceste grupuri. Implicat în crearea «Forței Lima» (escadroanele morții).
                     Continuă, de când se află în exil în Ghana, să pregătească recucerirea puterii prin utilizarea forței armate. De asemenea, solicită eliberarea imediată a lui Gbagbo.
                     Resursele sale financiare, cunoașterea de către acesta a filierelor ilegale ale traficului de arme și legăturile sale neîntrerupte cu grupuri de miliție încă active (mai ales în Liberia) fac ca Kadet Bertin să constituie în continuare o amenințare reală la adresa securității și stabilității din Côte d’Ivoire.

                     2.

                     Oulaï Delafosse

                     Născut la 28 octombrie 1968

                     Fost subprefect al Toulepleu. Șeful Uniunii patriotice pentru rezistența Marelui Vest.
                     În calitatea sa de șef de miliție, se face responsabil pentru acte de violență și infracțiuni, în special în zona Toulepleu.
                     Primește ordine direct de la Kadet Bertin, se dovedește foarte activ, în timpul crizei postelectorale, în recrutarea mercenarilor liberieni, precum și în traficul ilicit de arme provenind din Liberia. Trupele sale terorizează pe toată durata crizei postelectorale, eliminând sute de persoane originare din nordul Côte d’Ivoire.
                     Extremismul său politic, apropierea sa de Kadet Bertin și legăturile puternice pe care le-a întreținut cu mediile mercenarilor liberieni fac ca acesta să constituie în continuare o amenințare la adresa stabilității țării.

                     3.

                     Pastor Gammi

                     Șef al Mișcării ivoriene pentru eliberarea regiunii de Vest a Côte d’Ivoire (MILOCI), creată în 2004. În calitate de șef al MILOCI, miliție pro-Gbagbo, acesta este implicat în mai multe masacre și acte de violență.
                     Fugit în Ghana (se pare că se află la Takoradi). Mandat de arestare internațional pe numele său.
                     De când se află în exil, s-a alăturat Coaliției internaționale pentru eliberarea Côte d’Ivoire (CILCI), care militează prin rezistența armată pentru revenirea lui Gbagbo la putere.

                     4.

                     Marcel Gossio

                     Născut la 18 februarie 1951 la Adjamé
                     Număr de pașaport: 08AA14345 (data expirării: 6 octombrie 2013)

                     Fugit în afara Côte d’Ivoire. Mandat de arestare internațional pe numele său.
                     Implicat în deturnarea de fonduri publice și în finanțarea și înarmarea milițiilor.
                     Personaj-cheie al finanțării clanului Gbagbo și al milițiilor. Gossio este, de asemenea, un personaj central în cadrul traficului ilicit de arme.
                     Fondurile considerabile pe care le-a deturnat, precum și cunoașterea de către acesta a rețelelor ilegale de armament, fac ca Marcel Gossio să constituie în continuare un risc pentru stabilitatea și securitatea Côte d’Ivoire.

                     5.

                     Justin Koné Katina

                     Fugit în Ghana. Face obiectul unui mandat de arestare internațional.
                     Implicat în atacul cu mână armată al Băncii Centrale a Statelor din Africa de Vest (BCEAO).
                     Din locul în care se află în exil, se consideră încă purtătorul de cuvânt al lui Gbagbo. Într-un comunicat de presă din 12 decembrie 2011, acesta susține că Ouattara nu a câștigat niciodată alegerile și consideră că noul regim este nelegitim. Face apel la rezistență, considerând că Gbagbo va reveni la putere.

                     6.

                     Ahoua Don Mello

                     Născut la 23 iunie 1958 la Bongouanou
                     Număr de pașaport: PD-AE/044GN02 (data expirării: 23 februarie 2013)

                     Purtător de cuvânt al lui Gbagbo. Fost ministru al lucrărilor publice și al amenajării teritoriului în cadrul guvernului nelegitim.
                     Aflat în exil în Ghana. Mandat de arestare internațional pe numele său.
                     De când se află în exil, continuă să declare că alegerea președintelui Ouattara este frauduloasă și nu îi recunoaște autoritatea. Refuză să răspundă apelului guvernului ivorian la reconciliere și incită periodic la revoltă prin intermediul presei, efectuează turnee de mobilizare în taberele de refugiați din Ghana.
                     În decembrie 2011 a declarat că Côte d’Ivoire este un «stat tribal asediat»și că «zilele regimului Ouattara sunt numărate».

                     7.

                     Moussa Touré Zéguen

                     Născut la 9 septembrie 1944
                     Pașaport vechi: AE/46CR05

                     Șef al Grupării patrioților pentru pace (GPP)
                     Fondator al «Coaliției internaționale pentru eliberarea Côte d’Ivoire» (CILCI)
                     Șef de miliție din 2002, conduce GPP din 2003. Sub comanda sa, GPP devine brațul armat al lui Gbagbo la Abidjan și în sudul țării.
                     Împreună cu GPP, se face responsabil de foarte multe acte de violență, vizând în principal populațiile originare din nord și opozanții regimului.
                     Implicare personală în violențele postelectorale (în special cartierele Abobo și Adjamé).
                     Aflat în exil la Accra, Touré Zéguen fondează «Coaliția internațională pentru eliberarea Côte d’Ivoire», al cărei obiectiv este reinstaurarea lui Gbagbo la putere.
                     De când se află în exil, își multiplică declarațiile incendiare (de exemplu, conferința de presă din 9 decembrie 2011) și păstrează o atitudine evidentă de conflict și de revanșă armată. Consideră că Côte d’Ivoire sub regimul Ouattara este nelegitimă și a fost «recolonizată» și «îi invită pe ivorieni să îi alunge pe impostori» (Jeune Afrique, iulie 2011).
                     Are un blog în care incită în mod violent la mobilizarea poporului ivorian împotriva lui Ouattara.”