title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 536/2012 al Comisiei din 21 iunie 2012 de stabilire a ratelor de restituire aplicabile ouălor și gălbenușurilor de ou exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat

text:
               22.6.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 163/16

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 536/2012 AL COMISIEI
   din 21 iunie 2012
   de stabilire a ratelor de restituire aplicabile ouălor și gălbenușurilor de ou exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 164 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Articolul 162 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că diferența dintre prețurile din comerțul internațional pentru produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (s) și enumerate în partea XIX din anexa I la regulamentul menționat și prețurile din cadrul Uniunii poate fi acoperită prin restituire la export, dacă aceste mărfuri sunt exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în partea V din anexa XX la regulamentul menționat.

               (2)

               Regulamentul (UE) nr. 578/2010 al Comisiei din 29 iunie 2010 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1216/2009 al Consiliului în ceea ce privește regimul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, precum și criteriile de stabilire a cuantumurilor sumelor respective (2) precizează produsele pentru care trebuie stabilită rata restituirilor, ce se va aplica pentru produsele exportate sub formă de mărfuri incluse în partea V din anexa XX la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

               (3)

               În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 578/2010, rata restituirii la 100 kg pentru fiecare dintre produsele de bază respective va fi stabilită pentru o perioadă egală cu cea stabilită pentru restituirea aplicabilă acelorași produse exportate neprocesate.

               (4)

               Articolul 162 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 stabilește că restituirea la export pentru un produs înglobat într-o anumită marfă nu poate fi mai mare decât restituirea aplicabilă acelui produs dacă este exportat fără prelucrare ulterioară.

               (5)

               Restituirile aplicabile în prezent au fost stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 346/2012 al Comisiei (3). Deoarece trebuie stabilite noi restituiri, regulamentul respectiv trebuie abrogat.

               (6)

               Pentru a se evita discrepanțele în raport cu situația actuală de pe piață, pentru a preveni speculațiile pe piață și pentru a asigura o gestionare eficientă, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               (7)

               Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Ratele de restituire aplicabile produselor de bază incluse în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 578/2010 și în partea XIX din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și exportate sub formă de mărfuri care sunt incluse în partea V din anexa XX la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 vor fi stabilite după cum se indică în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 346/2012 se abrogă.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 21 iunie 2012.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         Daniel CALLEJA

            Director general pentru întreprinderi și industrie

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 171, 6.7.2010, p. 1.

      (3)  JO L 108, 20.4.2012, p. 34.

      ANEXĂ

         Ratele de restituire aplicabile începând cu 22 iunie 2012 ouălor și gălbenușurilor de ou exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Descriere

                  Destinația (1)

                  Rata de restituire

                  0407

                  Ouă de păsări, în coajă, proaspete, conservate sau gătite:

                  – alte ouă proaspete:

                  0407 21 00

                  – – de găini din specia Gallus domesticus

                              (a)

                              la exportul de ovalbumină având codurile NC 3502 11 90 și 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              (b)

                              la exportul altor mărfuri

                  01

                  0,00

                  0407 29

                  – – altele:

                  0407 29 10

                  – – – de păsări de curte, altele decât cele de găini din specia Gallus domesticus

                              (a)

                              la exportul de ovalbumină având codurile NC 3502 11 90 și 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              (b)

                              la exportul altor mărfuri

                  01

                  0,00

                  0407 90

                  – Altele:

                  0407 90 10

                  – – De păsări de curte

                              (a)

                              la exportul de ovalbumină având codurile NC 3502 11 90 și 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              (b)

                              la exportul altor mărfuri

                  01

                  0,00

                  0408

                  Ouă de păsări, fără coajă și gălbenușuri de ou, proaspete, uscate, fierte în apă sau în aburi, frământate, congelate sau altfel conservate:

                  – gălbenușuri de ou:

                  0408 11

                  – – uscate:

                  ex 0408 11 80

                  – – – adecvate consumului uman:

                  neîndulcite

                  01

                  0,00

                  0408 19

                  – – altele:

                  – – – adecvate consumului uman:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – lichide:

                  neîndulcite

                  01

                  0,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – înghețate:

                  neîndulcite

                  01

                  0,00

                  – altele:

                  0408 91

                  – – uscate:

                  ex 0408 91 80

                  – – – adecvate consumului uman:

                  neîndulcite

                  01

                  0,00

                  0408 99

                  – – altele:

                  ex 0408 99 80

                  – – – adecvate consumului uman:

                  neîndulcite

                  01

                  0,00

         (1)  Destinațiile sunt după cum urmează:

                  01

                  Țări terțe. Pentru Elveția și Liechtenstein, aceste rate nu se aplică mărfurilor enumerate în tabelele I și II din Protocolul nr. 2 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972;

                  02

                  Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, Emiratele Arabe Unite, Yemen, Turcia, Hong Kong SAR și Rusia;

                  03

                  Coreea de Sud, Japonia, Malaezia, Thailanda, Taiwan și Filipine;

                  04

                  Toate destinațiile cu excepția Elveției și a celor de la pozițiile 02 și 03.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1114 al Comisiei din 8 iulie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               9.7.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 186/11

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1114 AL COMISIEI
   din 8 iulie 2016
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 8 iulie 2016.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ

         Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  MA

                  164,5

                  ZZ

                  164,5

                  0709 93 10

                  TR

                  134,9

                  ZZ

                  134,9

                  0805 50 10

                  AR

                  171,5

                  BO

                  220,8

                  CL

                  193,0

                  TR

                  134,0

                  UY

                  128,6

                  ZA

                  167,1

                  ZZ

                  169,2

                  0808 10 80

                  AR

                  152,5

                  BR

                  97,0

                  CL

                  123,0

                  CN

                  116,1

                  NZ

                  146,7

                  US

                  149,7

                  UY

                  67,7

                  ZA

                  107,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  123,6

                  CL

                  118,4

                  CN

                  91,9

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  115,8

                  0809 10 00

                  TR

                  212,6

                  ZZ

                  212,6

                  0809 29 00

                  TR

                  325,9

                  ZZ

                  325,9

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 244/2014 al Comisiei din 7 martie 2014 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Strachitunt (DOP)]

text:
               14.3.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 74/31

      REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 244/2014 AL COMISIEI

   din 7 martie 2014
   de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Strachitunt (DOP)]
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Strachitunt”, depusă de Italia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2).

               (2)

               Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Strachitunt” ar trebui, prin urmare, înregistrată,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 7 martie 2014.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         Dacian CIOLOȘ

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

      (2)  JO C 290, 5.10.2013, p. 5.

      ANEXĂ
      Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

         Clasa 1.3.   Brânzeturi

      ITALIA
      Strachitunt (DOP)


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 430/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de stabilire a perceperii cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda și de închidere a procedurii în ceea ce privește Indonezia

text:
               14.5.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 129/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 430/2013 AL CONSILIULUI
   din 13 mai 2013
   de instituire a unei taxe antidumping definitive și de stabilire a perceperii cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda și de închidere a procedurii în ceea ce privește Indonezia
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
   având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsuri provizorii

               (1)

               La 15 noiembrie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare„Comisia”) a instituit, prin Regulamentul (UE) nr. 1071/2012 (2) (denumit în continuare„regulamentul provizoriu”), o taxă antidumping provizorie la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și Thailanda.

               (2)

               Procedura a fost lansată printr-un aviz de deschidere (3) publicat la 16 februarie 2012, în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2012 de către Comitetul de protecție pentru accesoriile turnate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă (denumite în continuare „accesorii filetate maleabile”).

               (3)

               În conformitate cu considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada 1 ianuarie 2011-31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor utile pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).

         2.   Procedura ulterioară

               (4)

               Ulterior comunicării datelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumite în continuare „concluziile provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. De asemenea, părțile care au cerut acest lucru au avut posibilitatea de a fi audiate.

               (5)

               Comisia a continuat să caute și să analizeze toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.

         B.   PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR

               (6)

               Una dintre părțile interesate a susținut că produsul pe care îl importă nu ar trebui să facă parte din produsul în cauză, deoarece prezintă anumite particularități tehnice. Aceste accesorii maleabile utilizează un filetaj conic, spre deosebire de alte accesorii filetate din fontă maleabilă importate, care prezintă un filetaj paralel.

               (7)

               Cu toate acestea, ancheta a indicat că, în afară de aceste specificații tehnice, aceste accesorii cu filetaj conic au aceleași caracteristici fizice și tehnice ca celelalte accesorii maleabile importate. În plus, ancheta a arătat că accesoriile cu filetaj conic sunt folosite în mod asemănător cu celelalte accesorii maleabile importate. Într-adevăr, într-un stat membru în care se utilizează ambele tipuri de produse, s-a constatat că ele sunt interșanjabile. Prin urmare, argumentul a fost respins.

               (8)

               O parte interesată a afirmat că accesoriile filetate maleabile cu inimă albă pot fi comercializate în întreaga Uniune, în timp ce accesoriile filetate maleabile cu inimă neagă pot fi comercializate numai în Regatul Unit, Irlanda, Malta și Cipru. Prin urmare, conform afirmațiilor, accesoriile filetate maleabile cu inimă neagră și cele cu inimă albă nu se află pe deplin în concurență pe piața Uniunii.

               (9)

               Ancheta a arătat însă că majoritatea importurilor de accesorii filetate maleabile cu inimă neagră originare din țările în cauză se îndreaptă către țări europene precum Germania, Italia, Polonia sau Spania. Se concluzionează, prin urmare, că accesoriile filetate maleabile cu inimă albă și cele cu inimă neagră concurează pe deplin pe piața Uniunii în ansamblu, nu numai într-un număr limitat de state membre.

               (10)

               Un importator a reiterat argumentul potrivit căruia componentele de fitinguri de compresie nu ar trebui să se încadreze în definiția produsului în cauză. Importatorul a afirmat că acestea au utilizări diferite și a furnizat dovezi justificative ilustrând faptul că filetajul componentelor de fitinguri de compresie poate fi ușor deosebit de cel al accesoriilor standard, deoarece este fabricat în conformitate cu un alt standard ISO (4). După analiza datelor care au fost transmise, s-a concluzionat că definiția produsului trebuie restrânsă în consecință.

               (11)

               Alte două părți interesate au susținut excluderea din definiția produsului a accesoriilor pentru tuburi izolatoare din fontă maleabilă, mai precis a cutiilor de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă care sunt componente esențiale ale tuturor instalațiilor compuse din tuburi izolatoare și accesorii de țevărie. Ele au afirmat că aceste de cutii de joncțiune sunt utilizate în scopuri diferite (de exemplu, izolarea și protecția sistemelor de cabluri electrice, spre deosebire de accesoriile standard analizate în cadrul acestei proceduri, care se folosesc pentru prevenirea scurgerilor de gaze sau apă). De asemenea, ele sunt ușor de diferențiat de alte accesorii (nu trebuie să fie neapărat etanșe pentru a împiedica scurgerea de gaze sau apă, ci mai degrabă trebuie să aibă capace ușoare care să faciliteze accesul la cabluri dacă, după import, sunt asamblate într-un sistem). După o examinare atentă a acestor argumente, s-a ajuns la următoarea concluzie: cutiile de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă care nu au capac trebuie excluse din definiția produsului.

               (12)

               Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat adecvată revizuirea definiției produsului stabilită în regulamentul provizoriu. Prin urmare, definiția definitivă a produsului în cauză include accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și a cutiilor de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac.

               (13)

               În absența altor comentarii referitoare la produsul în cauză și la produsul similar, concluziile enunțate la considerentele 17-21 și 23-28 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         C.   EȘANTIONAREA

               (14)

               În urma comunicării concluziilor provizorii, producătorii-exportatori din RPC și importatorii neafiliați nu au formulat comentarii cu privire la eșantionarea producătorilor din Uniune. Prin urmare, concluziile enunțate la considerentele 29-31 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         D.   DUMPINGUL

   1.   Republica Populară Chineză

   1.1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și tratamentul individual

               (15)

               În absența oricăror observații privind tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și tratamentul individual, concluziile provizorii menționate la considerentele 32-46 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         1.2.   Țara analoagă

               (16)

               În lipsa oricăror observații privind țara analoagă, concluziile de la considerentele 47-53 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         1.3.   Valoarea normală, prețul de export și comparația

               (17)

               Un producător-exportator chinez a susținut că valoarea normală ar trebui calculată pe baza vânzărilor interne ale unicului producător cooperant din țara analoagă, chiar dacă volumul acestor vânzări nu este reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Acest argument poate fi acceptat în cazul unei țări analoage. În consecință, au fost utilizate pentru stabilirea valorii normale vânzările interne realizate în cursul operațiunilor comerciale obișnuite de către singurul producător cooperant din țara analoagă.

               (18)

               Același producător-exportator chinez a susținut că marja de dumping ar trebui stabilită utilizându-se toate vânzările la export, și nu numai pentru tipurile de produs comparabile în mod direct cu tipurile de produs vândute de producătorul din țara analoagă pe piața sa internă. Acest argument a fost acceptat. Pentru tipurile de produs care nu sunt comparabile în mod direct, valoarea normală a fost calculată pe baza mediei aritmetice normale pentru tipurile de produs corespondente, ajustată cu valoarea de piață a diferențelor existente la nivelul caracteristicilor fizice, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază.

               (19)

               În absența oricăror alte observații privind valoarea normală, prețul de export și comparația, constatările de la considerentele 54, 59-61 și 64-67 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         1.4.   Marje de dumping

               (20)

               Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar stabilită pentru țara analoagă s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

               (21)

               Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:

                           Societate

                           Marja de dumping (%)

                           Hebei Jianzhi

                           57,8

                           Jinan Meide

                           40,8

                           Qingdao Madison

                           24,6

               (22)

               Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. În consecință, respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.

               (23)

               Pe această bază, marja de dumping pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost stabilită la 41,1 %.

               (24)

               În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, nivelul de cooperare s-a stabilit în primul rând prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de producătorii-exportatori cooperanți cu volumul exporturilor din China, după cum se menționează în considerentul 51 de mai jos.

               (25)

               Întrucât producătorii-exportatori cooperanți realizau mai mult de 50 % din exporturile totale din China către Uniune și întrucât industria poate fi considerată fragmentată din cauza numărului mare de producători-exportatori din RPC, nivelul de cooperare poate fi considerat ca fiind important. Prin urmare, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul societății incluse în eșantion cu cea mai ridicată marjă de dumping.

               (26)

               Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:

                           Societate

                           Marja de dumping (%)

                           Hebei Jianzhi

                           57,8

                           Jinan Meide

                           40,8

                           Qingdao Madison

                           24,6

                           Alte societăți cooperante

                           41,1

                           Toate celelalte societăți

                           57,8

         2.   Indonezia

   2.1.   Valoarea normală, prețul de export și comparația

               (27)

               În lipsa oricăror observații cu privire la valoarea normală, prețul de export și comparația, concluziile din considerentele 75-87 și 91 din regulamentul provizoriu în ceea ce privește Indonezia se confirmă.

         2.2.   Marje de dumping

               (28)

               Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor efectuate de singura societate cooperantă din Indonezia reprezenta mai mult de 80 % din totalul exporturilor indoneziene către Uniune în timpul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori indonezieni a fost stabilită la același nivel cu cel al marjei stabilite pentru societatea cooperantă.

               (29)

               Pe această bază, marjele definitive de dumping pentru societățile indoneziene, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:

                           Societate

                           Marja de dumping (%)

                           PT. Tri Sinar Purnama

                           11,0

                           Toate celelalte societăți

                           11,0

         3.   Thailanda

   3.1.   Valoarea normală, prețul de export și comparația

               (30)

               Nu s-au primit observații care ar putea duce la vreo schimbare în metodologia aplicată sau în determinarea dumpingului efectiv aplicate cu privire la Thailanda.

               (31)

               În consecință, constatările de la considerentele 75-88 din regulamentul provizoriu cu privire la valoarea normală, prețul de export și comparația în ceea ce privește Thailanda se confirmă.

         3.2.   Marje de dumping

               (32)

               Revizuirea și perfecționarea calculului dumpingului a avut ca rezultat o marjă de dumping ușor mai redusă, de 15,5 %, pentru unul dintre producătorii-exportatori din Thailanda. Marja de dumping pentru celălalt producător-exportator cooperant se confirmă definitiv în stadiul provizoriu.

               (33)

               Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor celor două societăți cooperante din Thailanda a reprezentat mai mult de 80 % din exporturile thailandeze totale către Uniune în cursul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori din Thailanda a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping a celor două societăți cooperante.

               (34)

               Pe această bază, marjele definitive de dumping pentru societățile thailandeze, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:

                           Societate

                           Marja de dumping (%)

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

                           15,5

                           Siam Fittings Co., Ltd

                           50,7

                           Toate celelalte societăți

                           50,7

         E.   PREJUDICIUL

   1.   Producția din Uniune

               (35)

               În absența oricăror observații cu privire la producția din Uniune, considerentul 94 din regulamentul provizoriu se confirmă. Se adaugă faptul că, în perioada examinată, produsul similar a fost fabricat de încă trei producători din Uniune care și-au încetat producția în perioada 2008-2009 și de un alt producător care și-a încetat producția către sfârșitul perioadei examinate.

         2.   Definiția industriei din Uniune

               (36)

               Părțile interesate au susținut că ambele grupuri de producători din Uniune incluse în eșantion importă produsul în cauză și, prin urmare, nu trebuie considerate ca făcând parte din industria din Uniune, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a).

               (37)

               În acest sens, s-a stabilit că ambele grupuri de producători din Uniune incluse în eșantion importă într-adevăr produsul în cauză. Cu toate acestea, trebuie remarcat în primul rând faptul că, dacă se constată că un producător din Uniune este și importator al produsului în cauză, aceasta nu înseamnă că el este automat exclus din industria Uniunii și, în al doilea rând, faptul că pentru fiecare dintre producătorii din Uniune aceste importuri erau minore în comparație cu volumul total al producției și al vânzărilor grupurilor de societăți. Prin urmare, se confirmă că ambele grupuri de societăți sunt considerate parte din industria Uniunii.

               (38)

               În plus, una dintre părțile interesate a susținut că un producător din Uniune nu ar trebui să fie considerat ca făcând parte din industria Uniunii, deoarece se presupune că acesta ar fi afiliat unui importator al produsului în cauză. Trebuie însă remarcat în primul rând faptul că existența unei relații/legături între un producător din Uniune și un exportator nu duce în mod automat la excluderea acestui producător din Uniune din industria Uniunii și, în al doilea rând, faptul că nu a fost furnizată nicio dovadă a faptului că relația/legătura dintre producătorul din Uniune și importator, dacă există, ar îndeplini criteriile menționate la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, cantitățile importate de respectivul importator afiliat reprezintă numai o mică parte a cantităților produse și vândute de presupusul producător afiliat din Uniune. Prin urmare, chiar dacă s-ar fi constatat existența unei relații/legături între producătorul din Uniune și importator, producătorul din Uniune ar continua să fie considerat ca făcând parte din industria Uniunii.

               (39)

               Cu privire la definiția industriei din Uniune în scopul evaluării prejudiciului, toți producătorii din Uniune care fabricau produsul similar în perioada examinată sunt considerați a constitui industria din Uniune și, prin urmare, vor fi denumiți „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

         3.   Consumul la nivelul Uniunii

               (40)

               O parte interesată a făcut observații în legătură cu faptul că în cursul întregii perioade examinate producția industriei din Uniune a depășit vânzările sale. În același timp, a fost raportată o scădere a stocurilor, fapt neverosimil deoarece atunci când producția depășește vânzările, stocurile ar trebui să crească.

               (41)

               Se observă în acest sens că, într-adevăr, deși în etapa provizorie s-a constatat că producția și stocurile au fost raportate corect, s-a produs o eroare în raportarea vânzărilor industriei din Uniune la nivelul Uniunii, iar anumite volume ale vânzărilor producătorilor din Uniune neincluși în eșantion nu au fost complet luate în considerare. Acest lucru a fost corectat și, în consecință, a fost necesar să fie revizuite în acest sens consumul din Uniune și cotele de pe piața Uniunii. Având în vedere faptul că trei producători din Uniune și-au încetat operațiunile în cursul perioadei examinate menționate în considerentul 113 din regulamentul provizoriu, revizuirea cu privire la consumul Uniunii are un impact mai semnificativ la începutul perioadei examinate.

               (42)

               Consumul la nivelul Uniunii a scăzut semnificativ, cu 28 %, între 2008 și 2009, crescând ulterior cu 7 puncte procentuale, până la un nivel cu 21 % mai mic față de consumul de la începutul perioadei examinate.

                              Consumul la nivelul Uniunii (tone)

                           2008

                           2009

                           2010

                           PA

                           Consumul la nivelul Uniunii

                           84 270

                           60 807

                           60 640

                           66 493

                              Indice

                              100

                              72

                              72

                              79

                                          Sursa:

                                       datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.

         4.   Importurile originare din țările în cauză

   4.1.   Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză

               (43)

               În ceea ce privește volumul importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping, s-a confirmat definitiv că acestea reprezentau doar aproximativ 2,5 % din totalul importurilor de produs similar efectuate în Uniune pe parcursul PA. Prin urmare, acestea nu pot fi considerate drept o cauză a prejudiciului material adus industriei Uniunii în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază sau al dispozițiilor Acordului antidumping al OMC.

               (44)

               Având în vedere cele de mai sus, s-a hotărât cu titlu definitiv să nu se cumuleze importurile respective cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC și Thailanda.

               (45)

               În ceea ce privește evaluarea cumulativă a importurilor din RPC și Thailanda, în contextul analizei prejudiciului și a legăturii de cauzalitate, părțile interesate au afirmat că importurile thailandeze nu ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative alături de importurile originare din China, din mai multe motive.

               (46)

               În primul rând, s-a afirmat că volumul vânzărilor aferente importurilor din Thailanda este mult mai mic decât cel corespunzător importurilor din China și că volumul vânzărilor aferente importurilor din Thailanda este în scădere în termeni absoluți. Cu toate acestea, volumul importurilor din Thailanda nu este neglijabil fiind, prin urmare, suficient pentru a permite cumularea. În plus, chiar dacă importurile din Thailanda sunt în scădere în termeni absoluți, după cum reiese din tabelul de la considerentul 51 de mai jos, ele au câștigat 19% la nivelul cotei de piață în cursul perioadei examinate, după cum reiese din tabelul de la considerentul 52 de mai jos.

               (47)

               În privința prețurilor, s-a afirmat că produsele provenite din importurile din Thailanda sunt vândute, în medie, la prețuri mai mari decât cele importate din China. Deși acest lucru este corect, prețurile produselor importate din Thailanda sunt totuși semnificativ mai mici decât cele practicate de industria din Uniune. În plus, diferența de preț dintre produsele importate din Thailanda și cele importate din China a scăzut constant în cursul perioadei examinate, de la 698 EUR/tonă în 2008 la 472 EUR/tonă în timpul PA, după cum se arată în tabelul de la considerentul 108 din regulamentul provizoriu.

               (48)

               În absența oricăror alte afirmații sau observații, conținutul considerentelor 98-105 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         4.2.   Volumul, cota de piață a importurilor în cauză, prețurile lor de import și subcotarea acestora

               (49)

               Anumite părți interesate au susținut că volumele importurilor din RPC menționate la considerentul 106 din regulamentul provizoriu sunt prea ridicate, deoarece codul NC corespunzător include toate tipurile de accesorii din fontă maleabilă, nu doar pe cele filetate.

               (50)

               În acest sens, trebuie remarcat faptul că nu toate produsele raportate la codul NC au fost considerate ca fiind accesorii filetate. Volumele raportate în regulamentul provizoriu au fost deja corectate în scădere, pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile vamale naționale. Aceste volume au fost conforme cu informațiile cuprinse în plângere. Părțile interesate au avut timp suficient pentru a-și prezenta observațiile privind acest aspect. Cu toate acestea, nu au fost transmise informații în acest sens de către nicio parte interesată, nici înainte de publicarea regulamentului provizoriu, nici în termenul acordat pentru prezentarea observațiilor cu privire la regulamentul provizoriu. Camera de Comerț din China a furnizat unele informații cuantificate privind nivelul presupus corect al importurilor din această țară foarte târziu în decursul procedurii, aproape la două luni după termenul-limită pentru prezentarea observațiilor referitoare la regulamentul provizoriu; cu alte cuvinte informațiile au fost furnizate la aproape un an de la inițierea anchetei, când cifrele cu privire la importuri au fost comunicate pentru prima dată în versiunea extinsă a plângerii. Prezentarea acestor informații în afara termenelor nu permite verificarea lor printr-un proces obiectiv de examinare fără a se prelungi în mod nejustificat perioada de anchetă dincolo de termenul maxim de 15 luni prevăzut la articolul 6 alineatul (9) din regulamentul de bază. În orice caz, aceste informații prezintă un volum al importurilor din China substanțial mai redus, întrucât se bazează pe estimări referitoare doar la exporturi ale societăților cooperante și, ca atare, nu au putut fi considerate corecte. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               (51)

               Cu toate acestea, o serie de importatori au furnizat informații cu privire la importurile lor de alte produse decât produsul în cauză, importate la același cod NC în cursul perioadei examinate. Această informație a putut fi luată în considerare, iar volumele importurilor din țările în cauză au fost, în consecință, revizuite în scădere.

                              Volumul de importuri ale Uniunii (tone)

                           2008

                           2009

                           2010

                           PA

                           RPC

                           24 180

                           20 876

                           20 416

                           28 894

                              Indice

                              100

                              86

                              84

                              119

                           Thailanda

                           3 723

                           2 681

                           3 331

                           3 485

                              Indice

                              100

                              72

                              89

                              94

                           Cele două țări în cauză

                           27 903

                           23 558

                           23 747

                           32 379

                              Indice

                              100

                              84

                              85

                              116

                                          Sursa:

                                       datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.

               (52)

               Ca urmare a problemei privind vânzările realizate în Uniune de industria din Uniune, ridicată la considerentul 41 de mai sus, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a trebuit să fie, la rândul ei, revizuită. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a crescut, în cursul perioadei examinate, cu 15,6 puncte procentuale, de la 33,1 % până la 48,7 %. Această creștere a cotei de piață a avut loc, în mare măsură, între 2010 și PA, pe parcursul unei perioade de redresare a cererii.

                              Cota de piață a Uniunii

                           2008

                           2009

                           2010

                           PA

                           RPC

                           28,7 %

                           34,3 %

                           33,7 %

                           43,5 %

                              Indice

                              100

                              120

                              117

                              151

                           Thailanda

                           4,4 %

                           4,4 %

                           5,5 %

                           5,2 %

                              Indice

                              100

                              100

                              124

                              119

                           Cele două țări în cauză

                           33,1 %

                           38,7 %

                           39,2 %

                           48,7 %

                              Indice

                              100

                              117

                              118

                              147

                                          Sursa:

                                       datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.

               (53)

               O parte interesată a cerut să se divulge informații agregate cu privire la prețul de vânzare în funcție de tipul de produs pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere că eșantionul de producători din Uniune nu a fost alcătuit decât din două grupuri de producători, după cum se indică în considerentul 111 din regulamentul provizoriu, din motive de confidențialitate, informațiile agregate reale nu au putut fi dezvăluite. Acest motiv este valabil și în cazul comunicării prețului de vânzare agregat în funcție de tipul de produs.

               (54)

               Părțile interesate au susținut că importurile din țările vizate sunt introduse în Uniune în alt stadiu comercial decât produsele vândute de producătorii din Uniune. Într-adevăr, s-a confirmat că așa stau lucrurile, industria din Uniune și importatorii având, de regulă, un număr important de clienți comuni. Argumentul a putut fi așadar acceptat și a fost aplicată o ajustare pentru stadiul comercial.

               (55)

               Ca urmare, marjele de subcotare prezentate la considerentul 110 din regulamentul provizoriu au fost revizuite în sens descrescător. Cu toate acestea, marjele de subcotare constatate de regulă rămân ridicate, între 25 % și 45 %, cu singura excepție a unui exportator thailandez în cazul căruia marja de subcotare a fost de aproximativ 10 %.

               (56)

               În absența oricăror alte afirmații sau observații, conținutul considerentelor 108-109 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         5.   Situația industriei din Uniune

               (57)

               În absența oricăror afirmații sau observații, considerentul 111 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         5.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

               (58)

               În absența observațiilor cu privire la producție, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție, considerentele 112-114 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         5.2.   Stocurile

               (59)

               În absența oricăror observații cu privire la stocuri, considerentul 115 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         5.3.   Volumul vânzărilor și cota de piață

               (60)

               Ca o consecință a aspectului menționat la considerentul 41, a fost necesar ca volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune să fie, la rândul lor, revizuite. Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a scăzut semnificativ cu 36 % între 2008 și 2009, din cauza scăderii cererii. După 2009, cererea din Uniune a crescut totuși cu aproximativ 6 000 de tone, după cum se menționează în considerentul 42, dar vânzările Uniunii au continuat să scadă cu încă 5 puncte procentuale sau 2 440 tone până la sfârșitul perioadei examinate.

                              Volumul de vânzări ale Uniunii (tone)

                              Toți producătorii

                           2008

                           2009

                           2010

                           PA

                           Vânzările Uniunii

                           48 823

                           31 069

                           30 466

                           28 629

                              Indice

                              100

                              64

                              62

                              59

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, plângerea.

               (61)

               Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut continuu cu 26 % sau 14,8 puncte procentuale în perioada examinată, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping au crescut cu 15,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul aceleiași perioade, astfel cum se menționează în considerentul 52 de mai sus.

                              Cota de piață a Uniunii

                              Toți producătorii

                           2008

                           2009

                           2010

                           PA

                           Cota de piață

                           57,9 %

                           51,1 %

                           50,2 %

                           43,1 %

                              Indice

                              100

                              88

                              87

                              74

                                          Sursa:

                                       datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.

               (62)

               Conform afirmațiilor unei părți interesate, cotele aferente segmentului de piață externă din Regatul Unit prezintă diferențe, industria din Uniune deținând o cotă de piață mai mare, în timp ce cota de piață a importurilor din China ar fi mai mică pe acest segment.

               (63)

               Este foarte posibil ca industria din Uniune să dețină o cotă de piață mai mare pe un anumit segment de piață într-un singur stat membru. De altfel, este normal ca diferiții operatori economici să nu aibă aceleași cote de piață pe toate segmentele în toate statele membre. Prezenta analiză a prejudiciului se referă însă la piața Uniunii în ansamblu. În acest sens, s-a confirmat că, într-adevăr, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut semnificativ, după cum se explică mai sus.

         6.   Concluzie privind prejudiciul

               (64)

               În absența oricăror alte argumente sau observații, se confirmă conținutul considerentelor 118-133 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia potrivit căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

         F.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

   1.   Efectul altor factori

   1.1.   Importurile din alte țări terțe

               (65)

               Ca o consecință a problemei privind vânzările realizate în Uniune de industria din Uniune, ridicată la considerentul 41 de mai sus, cota de piață a celorlalte țări terțe a trebuit să fie, la rândul său, revizuită. Pentru celelalte țări terțe, s-au efectuat importuri limitate pe parcursul întregii perioade examinate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări decât cele două țări vizate a scăzut în perioada examinată cu 0,8 puncte procentuale, de la 9,0 % la 8,2 %.

               (66)

               Celelalte principale surse de importuri din cursul PA au fost Brazilia, Indonezia și Turcia, care dețineau cote de piață cuprinse între 1,3 % și 1,5 %, toate aceste țări având cote de piață stabile sau în scădere pe parcursul perioadei examinate.

                              Cota de piață a importurilor

                           2008

                           2009

                           2010

                           PA

                           Brazilia

                           3,1 %

                           3,6 %

                           3,9 %

                           1,5 %

                           Indonezia

                           1,5 %

                           2,4 %

                           1,9 %

                           1,5 %

                           Turcia

                           1,3 %

                           1,9 %

                           1,8 %

                           1,3 %

                           Alte țări

                           3,0 %

                           2,3 %

                           3,1 %

                           3,9 %

                           Total

                           9,0 %

                           10,2 %

                           10,6 %

                           8,2 %

                              Indice

                              100

                              114

                              118

                              92

                                          Sursa:

                                       Eurostat.

               (67)

               Ținând cont de volumele limitate și de tendințele de stabilizare, se poate concluziona că importurile din țări terțe, altele decât țările în cauză, nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.

         1.2.   Evoluția consumului din Uniune

               (68)

               Părțile interesate au susținut că, la nivelul Uniunii, consumul a evoluat negativ din cauza apariției unor produse de substituție fabricate din alte materiale decât din fontă maleabilă, cum ar fi plastic, oțel inoxidabil, oțel carbon și cupru, precum și a unor noi tehnologii de conexiune. Ca urmare, unii producători din Uniune și-au extins gama de produse, care include în prezent și unele dintre aceste produse de substituție.

               (69)

               În acest sens, este de remarcat faptul că problema efectelor de substituție a fost abordată la considerentul 146 din regulamentul provizoriu. Aceste efecte de substituție au avut un impact negativ asupra consumului la nivelul Uniunii, care a avut, la rândul său, un efect asupra producției și a volumului de vânzări înregistrate de producătorii din Uniune.

               (70)

               Cu toate acestea, după cum s-a indicat deja în regulamentul provizoriu, efectul prejudiciabil al scăderii consumului din Uniune a fost agravat de creșterea constantă a importurilor care fac obiectul unui dumping, a căror cotă de piață a înregistrat o creștere de 15,6 puncte procentuale, pe o piață aflate în scădere. Așa cum s-a indicat la considerentul 60 de mai sus, cererea din Uniune a crescut cu aproximativ 6 000 tone între 2009 și PA, dar vânzările realizate de industria din Uniune au continuat să scadă cu încă 2 440 de tone până la sfârșitul perioadei examinate, pe o piață în curs de redresare.

               (71)

               Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că evoluția negativă a consumului din Uniune nu rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         1.3.   Scăderea capacității de producție necauzată de importurile care fac obiectul unui dumping

               (72)

               Unele părți interesate au susținut că scăderea capacității de producție a Uniunii menționate la considerentul 113 din regulamentul provizoriu este cauzată de încetarea activității a trei producători din Uniune între 2008 și 2009, din cauza crizei economice. Prin urmare, ele susțin că această scădere nu poate fi pusă pe seama importurilor din țările vizate.

               (73)

               În această privință, se subliniază că s-a menționat deja în considerentul 113 din regulamentul provizoriu că principalul motiv pentru reducerea capacității de producție a fost încetarea activității a trei producători din Uniune.

               (74)

               Cu toate acestea, încetarea activității a trei producători din Uniune nu poate fi considerată doar un efect al scăderii cererii. În cursul perioadei examinate, piața Uniunii în curs de contractare, menționată la considerentul 42, a făcut obiectul unui număr din ce în ce mai mare de importuri din țările vizate, a căror cotă de piață a crescut cu 15,6 puncte procentuale, după cum se explică la considerentul 52. Este așadar clar că nu numai scăderea cererii a contribuit la încetarea activității a trei producători din Uniune, și, prin urmare, la scăderea capacității de producție a industriei din Uniune. Există, de asemenea, o legătură clară între scăderea capacității de producție a Uniunii și creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping.

         1.4.   Importurile produsului în cauză realizate de producătorii din Uniune

               (75)

               Unele părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de producătorii din Uniune a fost autoprovocat, deoarece aceștia ar fi importat cantități semnificative din produsul în cauză. Această afirmație nu a fost susținută de constatările anchetei. Informațiile furnizate atât de producătorii din Uniune, cât și de exportatorii cooperanți au arătat că, pentru fiecare dintre grupurile de producători din Uniune incluși în eșantion, aceste importuri au fost minore în comparație cu producția lor totală și cu vânzările de produse proprii, după cum s-a indicat deja la considerentul 37 de mai sus. Date fiind volumele scăzute ale importurilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune, s-a concluzionat că aceste importuri nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, argumentul a fost respins.

         1.5.   Utilizarea anului 2008 ca punct de plecare

               (76)

               Unele părți interesate au susținut că tendința de deteriorare a industriei UE se bazează în mare măsură pe utilizarea anului 2008 ca punct de referință pentru perioada examinată, deoarece se presupune că 2008 a fost un an deosebit de bun pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, informațiile incluse în plângere sugerează că situația industriei UE în 2007 a fost similară sau mai bună decât situația din 2008. Se concluzionează așadar că stabilirea unui prejudiciu nu depinde de utilizarea anului 2008 ca punct de plecare.

         2.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

               (77)

               Ținând cont de elementele de mai sus și în absența altor afirmații sau observații, conținutul considerentelor 134-153 din regulamentul provizoriu se confirmă.

               (78)

               În concluzie, se confirmă că prejudiciul material suferit de industria din Uniune, care se caracterizează prin scăderea rentabilității, a volumelor producției, a utilizării capacității, a volumelor de vânzări și a cotei de piață a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping. Într-adevăr, efectul reducerii cererii asupra evoluțiilor negative înregistrate de industria din Uniune în ceea ce privește capacitatea de producție, producția și vânzările a fost limitat.

               (79)

               Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că factorii respectivi nu pot schimba concluzia conform căreia prejudiciul evaluat a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.

         G.   INTERESUL UNIUNII

               (80)

               În absența oricăror observații, considerentele 154-164 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, se confirmă.

         H.   MĂSURI DEFINITIVE

   1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

               (81)

               Nivelurile de eliminare a prejudiciului au fost adaptate pentru a se ține seama de nivelul de ajustare pentru stadiul de comercializare, aplicat calculul subcotării, astfel cum se precizează la considerentele 54 și 55 de mai sus. În absența oricărei observații specifice, se confirmă considerentele 165-170 din regulamentul provizoriu.

         2.   Măsuri definitive

               (82)

               Luând în considerare concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, în conformitate cu articolul 9 din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile produsului în cauză originar din RPC și Thailanda, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile cu excepția unuia, marja de prejudiciu.

               (83)

               Având în vedere nivelul înalt de cooperare al producătorilor-exportatori din China și din Thailanda, taxa pentru toate celelalte societăți a fost stabilită, în cazul ambelor țări, la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru societățile din țara respectivă care au fost incluse în eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa pentru toate celelalte societăți va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă și societăților care nu au avut exporturi ale produsului în cauză către Uniune în decursul PA.

               (84)

               Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexa la prezentul regulament, nivelul taxei definitive se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile societăților incluse în eșantion.

               (85)

               Nivelul taxelor antidumping definitive se stabilește după cum urmează:

                  Republica Populară Chineză

                           Societate

                           Marja de dumping (%)

                           Marja de prejudiciu (%)

                           Nivelul taxei (%)

                           Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

                           57,8

                           96,1

                           57,8

                           Jinan Meide Casting Co., Ltd.

                           40,8

                           84,4

                           40,8

                           Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

                           24,6

                           89,4

                           24,6

                           Alte societăți cooperante

                           41,1

                           86,3

                           41,1

                           Toate celelalte societăți

                           57,8

                  Thailanda

                           Societate

                           Marja de dumping (%)

                           Marja de prejudiciu (%)

                           Nivelul taxei (%)

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

                           15,5

                           43,1

                           15,5

                           Siam Fittings Co., Ltd

                           50,7

                           14,9

                           14,9

                           Toate celelalte societăți

                           15,5

               (86)

               Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pe parcursul prezentei anchete cu privire la aceste societăți. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel, în mod exclusiv, importurilor de produs vizat originar din RPC și Thailanda, fabricat de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsul importat vizat fabricat de orice altă societate care nu este precizată în mod explicit în dispozitivul prezentului regulament cu denumirea și adresa, inclusiv de entitățile asociate cu cele menționate explicit, nu poate beneficia de aceste niveluri ale taxelor și li se aplică nivelul taxelor aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

               (87)

               Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (5) și să conțină toate informațiile relevante, mai ales cu privire la eventuala modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Dacă este cazul, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.

               (88)

               În ceea ce privește RPC, în vederea asigurării tratamentului egal al noilor exportatori și al societăților cooperante neincluse în eșantion, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice noilor exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât acesta nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.

               (89)

               Tuturor părților li s-au comunicat datele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din RPC și Thailanda, precum și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumite în continuare „concluzii finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma concluziilor comunicate.

               (90)

               Întrucât în urma comunicării concluziilor finale nu a fost prezentat nici un argument nou care să influențeze rezultatul evaluării cazului, nu se efectuează nicio modificare a constatărilor detaliate mai sus.

         I.   ANGAJAMENTUL

               (91)

               Un producător-exportator cooperant thailandez a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, produsul în cauză există într-o multitudine de tipuri (producătorul-exportator a comunicat peste 900 de tipuri de produs vândute în UE) ale căror prețuri variază semnificativ (cu până la 200 % pentru cele mai vândute tipuri, în timp ce produsele mai puțin vândute pot fi chiar de 10 ori mai scumpe decât altele), ceea ce implică un risc foarte ridicat de compensare încrucișată. În plus, tipurile de produs pot evolua în ceea ce privește aspectul și finisajele. Prin urmare, s-a considerat că produsul nu este adecvat pentru un angajament de preț. De asemenea, în ultimii ani, practica constantă a Comisiei a fost de a nu accepta angajamente în cazurile în care produsul există într-o multitudine de tipuri. În consecință, oferta de angajament a fost respinsă.

         J.   COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII

               (92)

               Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie percepute cu titlu definitiv. În cazul în care taxele definitive sunt superioare taxelor provizorii, numai sumele depuse cu titlu de taxe provizorii ar trebui să fie percepute definitiv, în timp ce sumele care depășesc nivelul taxei antidumping definitive sunt returnate.

               (93)

               Deoarece componentele de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac sunt în prezent excluse din definiția produsului (a se vedea considerentele 8 și 11 de mai sus), sumele depuse în mod provizoriu pentru importurile de componente de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac ar trebui restituite.

         K.   ÎNCHIDEREA PROCEDURII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE INDONEZIA

               (94)

               După cum s-a explicat în considerentul 43 de mai sus, se poate considera că volumele importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din Indonezia nu constituie o cauză a prejudiciului material adus industriei din Uniune. În consecință, se consideră că nu sunt necesare măsuri de protecție și că procedura în ceea ce privește Indonezia ar trebui să fie închisă.

               (95)

               Tuturor părților li s-au comunicat datele și considerentele pe baza cărora s-a intenționat să se recomande închiderea procedurii și nu s-a ridicat nicio obiecție,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă impusă în cazul importurilor de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 (cod TARIC 7307191010) și originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și din Thailanda.
   (2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos este următorul:

               Țara

               Societate

               Nivelul taxei (%)

               Cod adițional TARIC

               RPC

               Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. — Yutian

               57,8

               B335

               Jinan Meide Casting Co., Ltd. — Jinan

               40,8

               B336

               Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. — Qingdao

               24,6

               B337

               Hebei XinJia Casting Co., Ltd. — XuShui

               41,1

               B338

               Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. — Xizhaotong

               41,1

               B339

               Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. — Linyi

               41,1

               B340

               China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. — Taigu

               41,1

               B341

               Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. — Yutian

               41,1

               B342

               Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. — LangFang, Hebei

               41,1

               B343

               Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. —Hongqiao Town, Yutian

               41,1

               B344

               Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. — Tangshan

               41,1

               B345

               Taigu Tongde Casting Co., Ltd. — Nanyang Village, Taigu

               41,1

               B346

               Toate celelalte societăți

               57,8

               B999

               Thailanda

               BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd — Samutsakorn

               15,5

               B347

               Siam Fittings Co., Ltd — Samutsakorn

               14,9

               B348

               Toate celelalte societăți

               15,5

               B999

         (3)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   (1)   Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1071/2012 pentru importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 (cod TARIC 7307191010) și originare din RPC și din Thailanda se percep definitiv. Se restituie sumele depuse în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive.
   (2)   Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1071/2012 pentru importurile de componente de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac originare din RPC și Thailanda se restituie.
   Articolul 3
   În cazul în care un nou producător-exportator din RPC prezintă Comisiei suficiente dovezi care să demonstreze faptul că:

               —

               nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 ianuarie 2011 până la 31 decembrie 2011);

               —

               nu este afiliat niciunui exportator sau producător din RPC care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;

               —

               a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune,

         articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion, aplicându-i-se astfel media ponderată a taxei, de 41,1 %.
   Articolul 4
   Procedura antidumping privind importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 și originare din Indonezia se închide.
   Articolul 5
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 13 mai 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         S. COVENEY

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 318, 15.11.2012, p. 10.

      (3)  JO C 44, 16.2.2012, p. 33.

      (4)  Fitingurile de compresie utilizează un filetaj metric conform standardului ISO DIN 13, în timp ce accesoriile cu filetaj standard utilizează de obicei filetaje conforme cu standardele ISO 7/1 și ISO 228/1.

      (5)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, biroul N105, 1049 Bruxelles, BELGIA.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 629/2013 al Comisiei din 28 iunie 2013 de stabilire a unor măsuri excepționale suplimentare privind plasarea pe piața Uniunii în anul de comercializare 2012/2013 a zahărului și a izoglucozei peste cotă cu taxă pe excedent redusă

text:
               29.6.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 179/55

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 629/2013 AL COMISIEI
   din 28 iunie 2013
   de stabilire a unor măsuri excepționale suplimentare privind plasarea pe piața Uniunii în anul de comercializare 2012/2013 a zahărului și a izoglucozei peste cotă cu taxă pe excedent redusă
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 64 alineatul (2) și articolul 186, coroborate cu articolul 4,
   întrucât:

               (1)

               În anul de comercializare a zahărului 2011/2012, prețul franco fabrică mediu pentru zahărul alb vândut în vrac în Uniune a atins un nivel de 175 % față de prețul de referință de 404 EUR/tonă și a fost cu aproximativ 275 EUR/tonă mai ridicat decât prețul de pe piața mondială. În prezent, prețul în Uniune s-a stabilizat la un nivel de circa 700 EUR/tonă, cel mai ridicat de la reforma organizării pieței zahărului, nivel care perturbă fluiditatea alimentării cu zahăr a pieței Uniunii. Creșterea preconizată a acestui preț, deja ridicat, la începutul anului de comercializare 2012/2013 a confirmat existența riscului de perturbare gravă a pieței, lucru care trebuie prevenit prin adoptarea măsurilor necesare. La 18 ianuarie, 15 februarie și 22 martie 2013, Comisia a adoptat Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 36/2013 (2), (UE) nr. 131/2013 (3) și (UE) nr. 281/2013 (4) care prevăd măsuri excepționale menite să soluționeze problema perturbării pieței. În pofida măsurilor luate, prețurile înregistrate actualmente pe piață demonstrează necesitatea de a adopta măsuri suplimentare având drept scop soluționarea perturbării continue a pieței.

               (2)

               Pe baza estimărilor privind cererea și oferta pentru 2012/2013, se preconizează că stocurile finale pentru piața zahărului vor fi cu cel puțin 0,5 milioane de tone mai reduse decât cele din 2011/2012. Această cifră ia în considerare deja importurile din țări terțe care beneficiază de anumite acorduri preferențiale.

               (3)

               Pe de altă parte, previziunile care anunță o recoltă bună permit estimarea unei producții cu aproximativ 4 600 000 de tone peste cota de zahăr prevăzută la articolul 56 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Ținând seama de angajamentele contractuale previzibile ale producătorilor de zahăr în ceea ce privește anumite utilizări industriale prevăzute la articolul 62 din regulamentul respectiv și de angajamentele de export al zahărului peste cotă pentru 2012/2013, vor rămâne disponibile cantități substanțiale de zahăr peste cotă, de cel puțin 1 200 000 de tone. O parte din acest zahăr ar putea fi pusă la dispoziție pentru a compensa oferta slabă de pe piața zahărului din Uniune și pentru a evita creșterea excesivă a prețurilor.

               (4)

               Pentru a asigura fluiditatea pieței, este necesar să se plaseze pe piață zahăr peste cotă. Această măsură trebuie să poată fi luată ori de câte ori este necesar în cursul anului de comercializare 2012/2013.

               (5)

               În conformitate cu articolele 186 și 188 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, se pot lua măsuri, atunci când este necesar, pentru a remedia situațiile de perturbare sau de risc de perturbare a pieței, în special atunci când acestea sunt rezultatul unei creșteri semnificative a prețurilor la nivelul Uniunii, cu condiția ca acest obiectiv să nu poată fi atins prin alte măsuri disponibile în temeiul regulamentului respectiv. Având în vedere circumstanțele actuale ale pieței, Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 nu prevede măsuri specifice care să vizeze limitarea tendinței prețurilor ridicate la zahăr și să permită aprovizionarea cu zahăr la prețuri rezonabile pe piața Uniunii, altele decât cele bazate pe articolul 186 din regulamentul respectiv.

               (6)

               În conformitate cu articolul 64 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în ceea ce privește zahărul și izoglucoza produse în surplus față de cotă, Comisia poate fixa taxa pe excedent la un nivel suficient de ridicat pentru a evita acumularea de cantități excedentare. Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 967/2006 al Comisiei din 29 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului privind producția peste cotă în sectorul zahărului (5) stabilește această taxă la 500 EUR/tonă.

               (7)

               Pentru o cantitate limitată de zahăr produs în surplus față de cotă, este necesar să se fixeze o taxă pe excedent redusă, la un nivel pe tonă care să permită tratamentul echitabil al producătorilor de zahăr din Uniune, să asigure buna funcționare a pieței zahărului din Uniune și să contribuie la reducerea diferenței de preț dintre piața zahărului din Uniune și piața mondială, fără a crea riscuri de acumulare a unor surplusuri pe piața Uniunii.

               (8)

               Având în vedere că Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 stabilește atât cotele pentru zahăr, cât și pe cele pentru izoglucoză, este necesar ca o măsură similară să se aplice pentru o cantitate adecvată de izoglucoză produsă în surplus față de cotă, acest produs fiind, într-o anumită măsură, un înlocuitor comercial al zahărului.

               (9)

               În vederea creșterii ofertei, producătorii de zahăr și izoglucoză trebuie să solicite autorităților competente ale statelor membre eliberarea de certificate care să îi autorizeze să vândă pe piața Uniunii, cu o taxă pe excedent redusă, anumite cantități produse peste limita cotei.

               (10)

               Taxa pe excedent redusă trebuie plătită după acceptarea cererii și înainte de eliberarea certificatului.

               (11)

               Pentru a încuraja o îmbunătățire rapidă a situației aprovizionării, valabilitatea certificatelor trebuie limitată în timp.

               (12)

               Este necesar să se fixeze limite ale cantităților pentru care un producător poate depune cereri în cursul unei perioade, iar certificatele să fie limitate la producția proprie a solicitantului, pentru a împiedica acțiunile speculative în cadrul sistemului creat prin prezentul regulament.

               (13)

               La depunerea cererii, producătorii de zahăr trebuie să se angajeze să plătească prețul minim pentru sfecla de zahăr utilizată la producerea cantității de zahăr la care se referă cererea. Trebuie specificate cerințele minime de eligibilitate pentru cereri.

               (14)

               Autoritățile competente ale statelor membre trebuie să notifice Comisiei cererile primite. Pentru simplificarea și standardizarea notificărilor respective, trebuie puse la dispoziție modele.

               (15)

               Comisia trebuie să se asigure că certificatele sunt acordate doar în limitele cantitative stabilite în prezentul regulament. Prin urmare, dacă este necesar, Comisia trebuie să poată stabili un coeficient de atribuire aplicabil cererilor primite.

               (16)

               Statele membre trebuie să informeze imediat solicitanții cu privire la aprobarea totală sau parțială a cantității pentru care au depus cereri.

               (17)

               Autoritățile competente trebuie să notifice Comisiei cantitățile pentru care au fost eliberate certificate cu o reducere a taxei pe excedent. În acest scop, Comisia trebuie să le pună la dispoziție modele.

               (18)

               Cantitățile de zahăr plasate pe piața Uniunii în surplus față de cantitățile pentru care s-au eliberat certificate în temeiul prezentului regulament trebuie să facă obiectul taxei pe excedent prevăzute la articolul 64 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Prin urmare, este necesar să se prevadă că solicitantul care nu își îndeplinește angajamentul de a plasa pe piața Uniunii cantitatea care face obiectul certificatului ce i-a fost eliberat trebuie să plătească și o sumă de 500 EUR/tonă. Scopul acestui demers coerent este de a împiedica utilizarea abuzivă a mecanismului introdus prin prezentul regulament.

               (19)

               În vederea stabilirii prețurilor medii pentru zahărul din cotă și zahărul peste cotă de pe piața Uniunii, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 952/2006 al Comisiei din 29 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește gestionarea pieței interne a zahărului și regimul cotelor (6), zahărul care face obiectul unui certificat eliberat în conformitate cu prezentul regulament trebuie considerat ca fiind zahăr din cotă.

               (20)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (7), contribuțiile și alte taxe prevăzute în cadrul organizării comune a piețelor din sectorul zahărului constituie resurse proprii. Prin urmare, este necesar să se fixeze data constatării sumelor în cauză în sensul articolului 2 alineatul (2) și al articolului 6 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 2007/436/CE, Euratom privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (8).

               (21)

               Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Reducerea temporară a taxei pe excedent
   (1)   Prin derogare de la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 967/2006, taxa pe excedent se fixează la 148 EUR pe tonă pentru o cantitate maximă de 150 000 de tone de echivalent zahăr alb pentru zahăr și de 8 000 de tone de substanță uscată pentru izoglucoză, ambele produse în surplus față de cota fixată în anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și plasate pe piața Uniunii în anul de comercializare 2012/2013.
   (2)   Taxa pe excedent redusă prevăzută la alineatul (1) se plătește după acceptarea cererii menționate la articolul 2 și înainte de eliberarea certificatului menționat la articolul 6.
   Articolul 2
   Cererile de certificate
   (1)   Pentru a beneficia de condițiile specificate la articolul 1, producătorii de zahăr și izoglucoză trebuie să depună o cerere de certificat.
   (2)   Solicitanții pot fi doar întreprinderi producătoare de zahăr din sfeclă și trestie de zahăr sau de izoglucoză care sunt desemnate în conformitate cu articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și cărora li s-a atribuit o cotă de producție pentru anul de comercializare 2012/2013, în conformitate cu articolul 56 din regulamentul respectiv.
   (3)   Într-o perioadă de depunere a cererilor, fiecare solicitant poate depune numai o cerere pentru zahăr și una pentru izoglucoză.
   (4)   Cererile de certificate se transmit prin fax sau prin poștă electronică autorității competente a statului membru în care a fost desemnată întreprinderea. Autoritățile competente din statele membre pot solicita ca cererile electronice să fie însoțite de o semnătură electronică avansată, așa cum este definită în Directiva 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9).
   (5)   Cererile sunt admisibile dacă îndeplinesc următoarele condiții:

               (a)

               cererile indică:

                           (i)

                           denumirea, adresa și numărul de TVA al solicitantului; și

                           (ii)

                           cantitățile pentru care se depune cererea, exprimate în tone de echivalent zahăr alb pentru zahăr și în tone de substanță uscată pentru izoglucoză, rotunjite fără zecimale;

               (b)

               cantitățile pentru care se depune cerere în perioada respectivă de depunere a cererilor, exprimate în tone de echivalent zahăr alb pentru zahăr și în tone de substanță uscată pentru izoglucoză, nu depășesc 50 000 de tone în cazul zahărului și 2 500 de tone în cazul izoglucozei;

               (c)

               dacă cererea se referă la zahăr, solicitantul se angajează să plătească prețul minim pentru sfecla de zahăr, stabilit la articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, pentru cantitatea de zahăr care face obiectul certificatelor eliberate în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament;

               (d)

               cererea este redactată în limba oficială sau în una dintre limbile oficiale ale statului membru în care este depusă;

               (e)

               cererea conține o trimitere la prezentul regulament și data limită de depunere a cererilor;

               (f)

               solicitantul nu introduce condiții suplimentare față de cele prevăzute în prezentul regulament.

         (6)   O cerere care nu este depusă în conformitate cu alineatele (1)-(5) nu este admisibilă.
   (7)   Cererea nu poate fi retrasă sau modificată după depunere, chiar dacă respectiva cantitate solicitată se acordă numai parțial.
   Articolul 3
   Depunerea cererilor
   Perioada de depunere a cererilor se încheie la 10 iulie 2013 ora 12:00, ora Bruxelles-ului.
   Articolul 4
   Transmiterea cererilor de către statele membre
   (1)   Autoritățile competente ale statelor membre decid în privința admisibilității cererilor pe baza condițiilor prevăzute la articolul 2. În cazul în care autoritățile competente decid că o cerere nu este admisibilă, acestea informează imediat solicitantul.
   (2)   Autoritatea competentă notifică Comisiei cel târziu vineri, prin fax sau prin poștă electronică, cererile admisibile depuse în perioada precedentă de depunere a cererilor. Notificarea respectivă nu trebuie să conțină informațiile menționate la articolul 2 alineatul (5) litera (a) punctul (i). Statele membre care nu au primit nicio cerere, dar cărora li s-au atribuit cote de zahăr sau de izoglucoză în anul de comercializare 2012/2013 trimit de asemenea Comisiei notificări cu mențiunea „niciuna” în același termen limită.
   (3)   Forma și conținutul notificărilor se stabilesc pe baza modelelor puse la dispoziția statelor membre de către Comisie.
   Articolul 5
   Depășirea limitelor
   În cazul în care, potrivit informațiilor notificate de autoritățile competente ale statelor membre în temeiul articolului 4 alineatul (2), cantitățile pentru care s-au depus cereri depășesc limitele stabilite la articolul 1, Comisia:

               (a)

               stabilește un coeficient de atribuire pe care statele membre îl aplică în cazul cantităților la care se referă fiecare cerere de certificat notificată;

               (b)

               respinge cererile care nu au fost încă notificate.

         Articolul 6
   Eliberarea certificatelor
   (1)   Fără a aduce atingere articolului 5, în cea de a zecea zi lucrătoare următoare săptămânii în care s-a încheiat perioada de depunere a cererilor, autoritatea competentă eliberează certificate pentru cererile notificate Comisiei, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2).
   (2)   În fiecare zi de luni, statele membre notifică Comisiei cantitățile de zahăr și/sau izoglucoză pentru care au emis certificate în cursul săptămânii precedente.
   (3)   În anexă figurează un model de certificat.
   Articolul 7
   Valabilitatea certificatelor
   Certificatele sunt valabile până la sfârșitul celei de a doua luni care urmează lunii în care au fost eliberate.
   Articolul 8
   Transferabilitatea certificatelor
   Drepturile și obligațiile care decurg din certificate nu sunt transferabile.
   Articolul 9
   Raportarea prețurilor
   În scopul articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 952/2006, cantitatea de zahăr vândută care face obiectul unui certificat eliberat în temeiul prezentului regulament se consideră zahăr din cotă.
   Articolul 10
   Monitorizare
   (1)   Solicitanții adaugă la notificările lunare prevăzute de articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 952/2006 cantitățile pentru care au primit certificate în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament.
   (2)   Înainte de 31 octombrie 2013, fiecare titular al unui certificat eliberat în temeiul prezentului regulament transmite autorităților competente ale statelor membre dovada plasării pe piața Uniunii a tuturor cantităților care fac obiectul certificatului deținut. Pentru fiecare tonă care face obiectul unui certificat, dar care nu a fost plasată pe piața Uniunii din alte motive decât forța majoră se plătește o sumă de 352 EUR/tonă.
   (3)   Statele membre comunică Comisiei cantitățile neplasate pe piața Uniunii.
   (4)   Statele membre calculează și notifică Comisiei diferența dintre cantitatea totală de zahăr și izoglucoză produsă de fiecare producător în surplus față de cotă și cantitățile de care producătorii au dispus în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 967/2006. În cazul în care cantitățile rămase de zahăr sau izoglucoză peste cotă ale unui producător sunt mai mici decât cantitățile pentru care producătorului i s-a eliberat un certificat în temeiul prezentului regulament, producătorul plătește pentru această diferență suma de 500 EUR/tonă.
   (5)   Notificările prevăzute la alineatele (3) și (4) se efectuează cel târziu la 30 iunie 2014.
   Articolul 11
   Data constatării
   În sensul articolului 2 alineatul (2) și al articolului 6 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000, data constatării drepturilor Uniunii este data la care taxa pe excedent este plătită de solicitanți, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament.
   Articolul 12
   Intrarea în vigoare
   Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Prezentul regulament expiră la 30 iunie 2014.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 28 iunie 2013.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 16, 19.1.2013, p. 7.

      (3)  JO L 45, 16.2.2013, p. 1.

      (4)  JO L 84, 23.3.2013, p. 19.

      (5)  JO L 176, 30.6.2006, p. 22.

      (6)  JO L 178, 1.7.2006, p. 39.

      (7)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

      (8)  JO L 130, 31.5.2000, p. 1.

      (9)  JO L 13, 19.1.2000, p. 12.

      ANEXĂ

         Modelul de certificat menționat la articolul 6 alineatul (3)