title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/519 al Comisiei din 26 martie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

text:
               27.3.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 82/78

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/519 AL COMISIEI
   din 26 martie 2015
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsuri în vigoare

               (1)

               În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 (2), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012 (3), o taxă antidumping definitivă (denumită în continuare „măsurile antidumping inițiale”) la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel (denumite în continuare „IFO”) originare din Republica Populară Chineză („RPC”).

               (2)

               Măsurile, după modificarea prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012, au luat forma unei taxe ad valorem stabilită, pentru un eșantion individual de producători-exportatori chinezi, la un nivel de la 0,0 % până la 69,7 %. În același timp, taxa antidumping pentru producătorii-exportatori chinezi cooperanți neincluși în eșantion a fost fixată la un nivel de 54,1 %, în timp ce taxa antidumping reziduală pentru producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat s-a ridicat la 74,1 % (aceste taxe fiind denumite în continuare „taxele în vigoare”).

               (3)

               Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 723/2011 al Consiliului (4), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 693/2012 (5), măsurile inițiale au fost extinse la importurile de IFO expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea din urmă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia.

         2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping

               (4)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 1 octombrie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute (denumit în continuare „solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă mai mult de 25 % din producția totală de IFO a Uniunii.

               (5)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

         3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping

               (6)

               Constatând, după consultarea Comitetului consultativ, existența unor dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 30 ianuarie 2014, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (7) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         4.   Ancheta

   4.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (7)

               Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau unei reapariții a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada examinată”).

         4.2.   Părți vizate de anchetă

               (8)

               Comisia a înștiințat oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

               (9)

               Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.

               (10)

               Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și de producători și importatori independenți din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

               (11)

               Dintre cei 325 de producători chinezi cunoscuți, 24 au transmis un răspuns la chestionarul de eșantionare. Totuși, 13 dintre aceștia nu au raportat exporturi către UE, în timp în ancheta inițială s-a constatat că alți trei nu practicau dumpingul și prin urmare nu făceau obiectul măsurilor în vigoare. Cele opt societăți rămase au raportat 11 800 de tone de exporturi către UE, care, în conformitate cu Eurostat, corespund unei ponderi de 132 % din totalul importurilor chineze către UE efectuate pe parcursul PAR. S-a propus un eșantion compus din trei dintre cei mai mari exportatori. Cu toate acestea, una dintre societățile incluse în eșantion a susținut că a raportat în mod eronat exporturile sale către UE în formularul de eșantionare și că, de fapt, ar fi trebuit să raporteze zero exporturi.

               (12)

               În consecință, eșantionul a fost stabilit astfel încât să constea din trei dintre cei mai mari exportatori rămași. Toate cele trei societăți incluse în eșantion și-au retras cooperarea în diverse etape ale procedurii, alegând să nu răspundă la chestionar sau să respingă verificarea la fața locului. În consecință, s-au transmis adrese fiecăreia dintre cele trei societăți, prin care au fost informate cu privire la intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază. Nu s-a primit nicio reacție din partea acestor producători-exportatori.

               (13)

               Comisia a examinat situația celor patru producători-exportatori rămași care au răspuns la chestionarul de eșantionare. Exporturile lor către UE au fost atât de mici, și anume mai puțin de 1 % din exporturile totale, încât nu s-a considerat adecvată stabilirea unui nou eșantion și constatările bazate pe ancheta privind situația lor nu au fost considerate reprezentative. S-a considerat mai adecvat ca respectivele constatări ale anchetei să se bazeze pe o bază mai largă și mai reprezentativă, și anume pe faptele disponibile, având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion. Cele patru societăți rămase au fost informate cu privire la intenția Comisiei de a folosi faptele disponibile.

               (14)

               Având în vedere cooperarea insuficientă, intenția Comisiei de a aplica articolul 18 a fost adusă și la cunoștința autorităților chineze. Comisia nu a primit niciun comentariu sau cerere în privința unei intervenții a consilierului-auditor cu privire la adresele respective transmise societăților și autorităților chineze.

               (15)

               În faza preliminară a anchetei, Comisia a beneficiat de cooperarea a 91 de producători/grupuri de producători din Uniune care reprezentau aproximativ 50 % din producția de IFO a Uniunii. Având în vedere numărul mare de producători cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. Eșantionul selectat consta inițial din nouă societăți/grupuri de societăți dintre cele mai reprezentative din Uniune, din perspectiva volumului, dimensiunii, mixului de tipuri de produse și amplasamentului geografic. Una dintre societățile incluse în eșantion și-a retras cooperarea și a ales să nu răspundă la chestionar. În consecință, Comisia a adus la cunoștința societății excluderea sa din eșantion, având în vedere lipsa sa de cooperare. Totuși, s-a considerat reprezentativ eșantionul redus la cele opt societăți/grupuri de societăți rămase, întrucât acesta acoperea 24 % din producția totală estimată de IFO a Uniunii pe parcursul PAR.

               (16)

               S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a doi importatori din Uniune. Având în vedere numărul relativ limitat de societăți, nu a fost necesară eșantionarea.

               (17)

               În ceea ce privește utilizatorii, niciunul dintre aceștia nu s-a manifestat în cadrul termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere sau ulterior, în timpul procedurii. Prin urmare, se consideră că niciun utilizator nu a cooperat în anchetă.

               (18)

               S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

                           (a)

                           producători din Uniune:
                           S-au efectuat vizite la 11 societăți (cel puțin una dintre acestea aparținând fiecăruia dintre cele 8 grupuri de societăți incluse în eșantion). Acești producători din Uniune au solicitat, în baza dispozițiilor articolului 19 din regulamentul de bază, ca informațiile privind identitatea lor să rămână confidențiale. Aceștia au susținut că divulgarea identității lor ar putea crea efecte adverse semnificative pentru activitățile lor comerciale. Cererea lor a fost examinată și s-a constatat a fi justificată. În consecință, denumirile acestor societăți nu sunt menționate;

                           (b)

                           importatori din Uniune:

                                       Adolf Würth GmbH & Co – Germania

                                       Marcopol z o.o. – Polonia;

                           (c)

                           producători din țări cu economie de piață:

                                       ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia

                                       Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia

                                       Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India.

         5.   Comunicarea informațiilor

               (19)

               Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale care au condus la concluziile prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și au fost invitate să prezinte observații („comunicarea concluziilor definitive”). De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma comunicării informațiilor. Au fost primite observații din partea solicitantului, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, din partea a doi importatori/producători din Uniune și a producătorului chinez asociat acestora, precum și de la două asociații de distribuitori din Uniune. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (20)

               Produsul în cauză constă în anumite elemente de fixare din fier sau oțel, cu excepția celor din oțel inoxidabil, precum șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul de maximum 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00.

         2.   Produsul similar

               (21)

               S-a constatat că produsul în cauză și elementele de fixare din fier sau oțel produse și comercializate în Uniune de către industria din Uniune, precum și elementele de fixare din fier sau oțel produse și comercializate pe piața internă din Malaysia (denumită în continuare „țara analogă”) au, în esență, aceleași caracteristici fizice și chimice și aceleași utilizări de bază cu cele ale elementelor de fixare din fier sau oțel produse în RPC și vândute la export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

               (22)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea RPC.

         1.   Observații preliminare

               (23)

               Astfel cum se menționează în considerentele 11-14 de mai sus, producătorii-exportatori chinezi selectați pentru a face parte din eșantion nu au cooperat la anchetă. Astfel, în absența unei cooperări suficiente din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, se bazează pe faptele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

               (24)

               Prin urmare, probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului a fost evaluată utilizându-se cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile (datele Eurostat și datele chineze privind exporturile), precum și alte informații aflate la dispoziția publicului (precum declarația din partea Asociației pentru Industria de Elemente de Fixare din China).

               (25)

               Absența cooperării a afectat comparația între valoarea normală și prețul de export prin faptul că nu s-a cunoscut gama exactă de produse exportate de producătorii chinezi către Uniune.

         2.   Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR

   2.1.   Selectarea țării analoge și calcularea valorii normale

               (26)

               În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații cu privire la propunerea sa de a utiliza India ca țară terță cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. India a fost aleasă ca țară analogă în cadrul anchetei inițiale.

               (27)

               În plus față de India, solicitantul a propus SUA ca țară analogă posibilă. Alte părți interesate au exprimat rezerve cu privire la propunerea Indiei și au propus Malaysia, Taiwan, Thailanda și Vietnam ca țări analoge alternative.

               (28)

               Suplimentar la propunerile făcute de părțile interesate, însăși Comisia a căutat să identifice o țară analogă adecvată. Aceasta a identificat Japonia ca țară analogă posibilă suplimentară datorită volumului mare al producției sale de elemente de fixare similar cu cel al RPC.

               (29)

               S-au transmis solicitări de cooperare producătorilor cunoscuți din India, Japonia, Malaysia [producători despre care se cunoaște faptul că nu au eludat (8)], Taiwan, Thailanda și SUA. Producătorii din Vietnam nu au fost contactați, întrucât Vietnam nu este considerată o țară cu economie de piață. S-a beneficiat de cooperare din partea producătorilor-exportatori din India și Malaysia și s-au efectuat vizite de verificare în aceste două țări.

               (30)

               S-a constatat că una dintre societățile cooperante din India nu era producător, ci o societate comercială și că cea de a doua societate indiană cooperantă își începuse activitatea ulterior PAR. Prin urmare, nu s-au putut folosi datele privind vânzările și costurile provenite din India. S-a constatat că cele două societăți malaysiene cooperante sunt producători-exportatori, având date complete disponibile din PAR. În consecință, Malaysia a fost selectată drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

               (31)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorii cooperanți din Malaysia a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor către Uniune, și anume dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne din țara analogă au fost reprezentative.

               (32)

               S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pe parcursul PAR. S-a constat că vânzările interne ale unuia dintre producători s-au efectuat în cursul obișnuit al activității comerciale, în timp ce vânzările celui de al doilea producător nu s-au efectuat astfel.

               (33)

               Astfel, valoarea normală pentru primul producător a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor de vânzare profitabile ale vânzărilor efectuate pe piața internă în cursul PAR. Valoarea normală pentru al doilea producător s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

               (34)

               În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate au transmis observații cu privire la alegerea țării analoge. Cele două părți au afirmat că Japonia nu ar fi trebuit să fie considerată țară potențial analogă, având în vedere accentul pus în Japonia pe produsele de calitate superioară, precum și costurile ridicate din țara respectivă. Una dintre aceste părți a afirmat, de asemenea, că Taiwan ar fi trebuit să fie selectată ca țară analogă, având în vedere numărul său mare de producători, costurile comparabile cu cele ale Chinei și numărul mare de exporturi către Europa și America de Nord.

               (35)

               Comisia precizează că alegerea țării analoge a avut loc în urma examinării unui număr de șase țări potențial analoge. A fost solicitată cooperarea din partea tuturor acestor țări. Doar Malaysia și India au acceptat să coopereze; Taiwan și Japonia nu au acceptat să coopereze. Din motivele explicate în considerentul 30, s-a decis alegerea Malaysiei.

         2.2.   Determinarea prețului de export

               (36)

               Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion și, prin urmare, lipsa unor informații specifice cu privire la prețurile din China, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în acest scop au fost utilizate surse statistice (Eurostat).

         2.3.   Comparație și ajustări

               (37)

               Comparația între valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește prețul de export au fost luate în considerare, atunci când a fost necesar, anumite diferențe, sub formă de ajustări. În scopul exprimării prețului de export la nivelul franco fabrică, Comisia a ajustat prețul CIF pe baza datelor Eurostat privind costurile de transport, cu asigurările, de manipulare și de credit.

         2.4.   Dumpingul în cursul PAR

               (38)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export. Prețurile de import medii Eurostat comparate cu valorile normale ale țării analoge nu au indicat existența dumpingului.

               (39)

               Cu toate acestea, în cursul PAR s-au importat din RPC către Uniune doar volume neglijabile de IFO, și anume 9 000 de tone (în valoare de 23 milioane EUR), în afara IFO produse de producătorii-exportatori despre care s-a constatat în ancheta inițială că nu au recurs la dumping. În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi incluși în eșantion, nu au existat informații disponibile cu privire la gama de produse din cadrul exporturilor chineze și, prin urmare, comparația cu valoarea normală a țării analoge s-a putut efectua numai pe bază agregată.

               (40)

               Prin urmare, constatarea privind nerecurgerea la dumping în cursul PAR se consideră că are o relevanță limitată din cauza cantităților reduse importate și absenței informațiilor privitoare la gama de produse importată, dată fiind varietatea mare a elementelor de fixare produse și comercializate.

               (41)

               În urma comunicării concluziilor definitive, trei părți interesate au afirmat că măsurile ar trebui abrogate, întrucât nu s-au constatat cazuri de dumping în cursul PAR. Părțile respective au considerat că, în pofida volumului mic de exporturi din RPC, constatarea inexistenței dumpingului este de o relevanță semnificativă.

               (42)

               Comisia precizează că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, constatările se bazează pe probabilitatea reapariției dumpingului și nu pe o constatare privind existența dumpingului în cursul PAR.

         3.   Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului

               (43)

               Având în vedere cele menționate în considerentele 38-40 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, prețul de export din RPC către alte piețe, practicile de eludare a măsurilor și atractivitatea pieței Uniunii.

         3.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC

               (44)

               RPC este estimată a fi cel mai mare producător de IFO la nivel mondial. În conformitate cu datele deținute de Asociația pentru Industria de Elemente de Fixare din China (9) (China Fastener Industry Association – denumită în continuare „CFIA”), s-a estimat că, în 2012, capacitatea de producție a fost de 6,6 milioane de tone. S-a estimat că această capacitate a fost utilizată în proporție de 75 %, lăsându-se astfel o capacitate neutilizată semnificativă, comparabilă cu consumul total la nivelul Uniunii.

               (45)

               CFIA a mai estimat că în 2012, 40-50 % din producția de IFO (2,5 milioane de tone) a fost exportată. Este clar că exportul este o parte importantă a activității producătorilor chinezi de IFO. Exporturile chineze au fost deci cu peste 40 % mai mari decât consumul total al Uniunii din aceeași perioadă.

         3.2.   Prețul de export din RPC către piețele țărilor terțe

               (46)

               Solicitarea conține elemente de probă prima facie despre prețurile de export chineze către alte piețe cum ar fi SUA și Tunisia. Elementele de probă s-au bazat pe cotațiile de preț obținute de industria din Uniune. S-a constat că aceste prețuri de export sunt sub valoarea normală, astfel cum a fost stabilită mai sus. Mai mult, pe baza prețurilor de export chineze către Croația pentru anul 2012 și primul trimestrul din 2013, adică înainte de aderarea Croației la UE și de extinderea măsurilor de protecție UE cu privire la această țară, se poate concluziona că nivelul prețurilor de export chineze care a condus la instituirea măsurilor în ancheta inițială rămân relativ similare și, deci, sub valoarea normală, astfel cum a fost stabilită mai sus.

               (47)

               Măsuri antidumping referitoare la elementele de fixare din RPC au fost adoptate în mai multe țări terțe [de exemplu, Canada (10), Columbia (11), Mexic (12), Africa de Sud (13) și SUA (14)]. Aceste măsuri vizează diverse subcategorii de elemente de fixare, inclusiv produsul în cauză. S-a considerat că aceste măsuri constituie în continuare o indicație a existenței dumpingului față de piețele din țările terțe.

               (48)

               Având în vedere aceste considerații, Comisia concluzionează că producătorii-exportatori din RPC au comercializat și comercializează în prezent IFO la prețuri de dumping în țările terțe menționate în considerentele 46 și 47. Prin urmare, Comisia consideră că este probabil ca, dacă măsurile actuale ar fi abrogate, producătorii-exportatori din RPC să vândă produsul în cauză și către piața Uniunii la prețuri de dumping.

         3.3.   Practici de eludare

               (49)

               O anchetă privind eludarea (15) concluzionase că eludarea măsurilor aplicabile elementelor de fixare din China se desfășura prin intermediul Malaysiei. Ca atare, măsurile s-au extins asupra Malaysiei, cu excepția a nouă producători malaysieni care s-a constatat că sunt cu adevărat producători care nu au eludat și care au fost exceptați de la aplicarea măsurilor. Practicile de eludare indică faptul că exportatorii care recurg la dumping sunt dornici să ajungă pe piața Uniunii la prețuri de dumping fără a trebui să plătească taxe. Prin urmare, dacă se permite expirarea măsurilor, este probabil ca acești exportatori să fie dornici să dirijeze importuri la prețuri de dumping direct către piața Uniunii, fără a fi necesar să recurgă la eludare.

               (50)

               În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate au afirmat că scăderea taxei ar reduce riscul de eludare. Părțile au susținut, de asemenea, că măsurile speciale explicate în considerentul 129, care impun exportatorilor chinezi ce beneficiază de niveluri individuale ale taxei să prezinte facturile, ar fi un semn că nivelurile taxelor sunt prea ridicate și ar încuraja eludarea.

               (51)

               Comisia precizează că nivelul taxelor în vigoare nu poate fi schimbat în contextul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, măsurile speciale pentru exportatorii chinezi sunt menite să vizeze potențialul risc de eludare în rândul producătorilor chinezi, datorat diferențelor existente în privința nivelurilor individuale ale taxei. În schimb, practicile de eludare prin intermediul Malaysiei au fost analizate ca un indicator al probabilității de reapariție a dumpingului de către RPC la adresa Uniunii. Comisia consideră că cele două aspecte nu sunt legate în mod direct: cerința ca producătorii chinezi să prezinte facturile nu afectează concluzia potrivit căreia practicile de eludare prin intermediul altor țări sunt un indiciu al probabilității de reapariție a dumpingului, în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.

         3.4.   Atractivitatea pieței Uniunii

               (52)

               Practicile de eludare prin intermediul Malaysiei arată că piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii chinezi, datorită prețurilor mai mari de pe piața Uniunii. Existența măsurilor antidumping pe alte piețe de export va spori și mai mult atractivitatea pieței Uniunii, dacă măsurile vor fi abrogate. Astfel, se poate aștepta în mod rezonabil ca o parte substanțială a exporturilor chineze actuale să fie redirecționată către Uniune dacă măsurile ar fi abrogate. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, cota pieței chineze pe piața Uniunii se ridica la 26 %. În consecință, dacă măsurile expiră, este de așteptat ca exporturile chineze care dețin în prezent 0,5 % din piața Uniunii să crească în mod semnificativ prin subcotare față de prețurile Uniunii.

         3.5.   Concluzie privind probabilitatea de reapariție a dumpingului

               (53)

               Ancheta a arătat că exporturile de elemente de fixare din RPC către mai multe țări terțe s-au făcut la prețuri de dumping și că unele dintre aceste țări terțe au adoptat măsuri antidumping aplicabile elementelor de fixare chineze. Comportamentul în materie de prețuri al exporturilor chineze pe piețele terțe indică probabilitatea de reapariție a dumpingului față de piața Uniunii, dacă se permite expirarea măsurilor.

               (54)

               S-a considerat că existența practicilor de eludare este o indicație suplimentară privind probabilitatea de reapariție a dumpingului.

               (55)

               În plus, atractivitatea pieței Uniunii și faptul că alte piețe rămân închise din cauza măsurilor antidumping, indică faptul că există riscul ca exporturile chineze să fie redirijate către piața Uniunii dacă se permite expirarea măsurilor.

               (56)

               În plus, gradul de neutilizare a capacității de producție a produsului în cauză din RPC este semnificativ în comparație cu consumul Uniunii în cursul PAR. Dacă această capacitate s-ar utiliza pentru export către Uniune și pentru a face concurență producătorilor din Uniune în privința prețurilor, atunci există o probabilitate mare ca aceste exporturi să se facă la prețuri de dumping din cauza producției în exces care ar avea nevoie să găsească un canal către piețele de export, ceea ce oferă un stimulent pentru dumping.

               (57)

               Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară.

         D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

               (58)

               Ancheta a stabilit că produsul similar este fabricat de un număr mare de producători din Uniune, printre care numeroase întreprinderi mici și mijlocii și câteva societăți mai mari. Producătorii din Uniune în numele cărora s-a depus cererea de efectuare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor au cooperat la anchetă, cu excepția unei societăți, astfel cum se menționează în considerentul 15. Mai mulți alți producători, susținători sau opozanți ai cererii, au furnizat date generale privind volumul producției și vânzărilor lor. Din moment ce mulți producători din cadrul Uniunii, majoritatea întreprinderi mici, nu au cooperat la anchetă, nu s-a putut defini cu precizie volumul total al producției din cadrul Uniunii și numărul de producători pe baza datelor obținute de la fiecare societate în parte.

               (59)

               În consecință, volumul producției din Uniune a fost estimat prin utilizarea informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe baza datelor Eurostat privind producția industrială. În baza celor menționate mai sus, se estimează că producția totală a Uniunii în cursul PAR este de circa 1,2 milioane de tone.

               (60)

               În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și informațiile colectate în timpul anchetei permit estimarea conform căreia în cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de 378 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

               (61)

               Astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus, opt producători/grupuri de producători din Uniune au fost incluși în eșantion și au furnizat informațiile solicitate. Se estimează că societățile din eșantion reprezintă aproximativ 24 % din producția totală a Uniunii, iar situația lor este considerată reprezentativă pentru industria din Uniune.

         E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

   1.   Observații preliminare

               (62)

               În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată s-au stabilit, analizat și verificat pe baza datelor furnizate de industria din Uniune. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (63)

               În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, mărimea marjei de dumping, redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, cheltuielile de producție, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă.

         2.   Consumul la nivelul Uniunii

               (64)

               Consumul la nivelul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, având o estimare privind producătorii necooperanți, și a datelor Eurostat referitoare la importuri, la nivel de cod TARIC.

               (65)

               În perioada examinată, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %. În 2011 s-a înregistrat o creștere semnificativă, dar consumul la nivelul Uniunii este încă departe de nivelurile înregistrate în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale când acesta era mai mare de 2,2 milioane de tone.

                  Tabelul 1

                  Consumul

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Consumul (tone)

                           1 761 591

                           1 978 967

                           1 779 434

                           1 808 139

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              112

                              101

                              103

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Eurostat.

         3.   Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC

               (66)

               Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC au fost analizate pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.

         (a)   Volumul și cota de piață a importurilor vizate

               (67)

               S-a constatat că, în perioada examinată, importurile produsului în cauză din RPC către Uniune au crescut, în ceea ce privește volumul și cota de piață, după cum urmează:

                  Tabelul 2

                  Volumul și cota de piață a importurilor vizate

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                              RPC

                           Volumul importurilor (în tone)

                           11 108

                           9 628

                           6 839

                           8 214

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              87

                              62

                              74

                           Cota de piață (%)

                           0,6

                           0,5

                           0,4

                           0,5

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              77

                              61

                              72

                              Sursa: Eurostat.

               (68)

               Volumele importurilor din RPC au scăzut în mod considerabil (cu peste 98 % dacă se compară nivelul din cursul PA inițiale cu cel din cursul PAR) față de nivelurile înregistrate în perioada vizată de ancheta inițială. În consecință, cota de piață a RPC a scăzut, de asemenea, de la 26 % în cursul PA până la 0,5 % în cursul PAR. Prin urmare, exporturile chineze oficiale aproape au încetat să existe pe piața Uniunii. Datele raportate în prezentul tabel și în următorul tabel nu conțin volumele de exporturi ale celor trei producători-exportatori chinezi cu privire la care ancheta inițială a constat că nu practică dumping. Volumul exportului lor din timpul perioadei examinate reprezintă, în medie, circa 30 % din exporturile totale chineze de produs în cauză către Uniune.

         (b)   Prețurile importurilor și subcotarea prețurilor

               (69)

               Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor chineze. În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import din RPC a crescut cu 28 %. Cu toate acestea, există motive să credem că acest preț (care este cu peste 250 % mai mare decât prețul mediu al exporturilor chineze în cursul PA inițiale) nu ar putea fi considerat un indicator reprezentativ din cauza cantităților foarte mici care se importă din China. Într-adevăr, se pare că, luând în considerare taxele antidumping mari, volumele de importuri scăzute și elementele de probă colectate de la importatorii cooperanți, cantitățile exportate de producătorii chinezi în cursul PAR ar consta din comenzi foarte mici și/sau tipuri foarte specifice de produse care conduc, prin urmare, la prețuri mai mari.

                  Tabelul 3

                  Prețul mediu al importurilor din RPC

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                              RPC

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           1 975

                           2 158

                           3 137

                           2 524

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              109

                              159

                              128

                              Sursa: Eurostat.

               (70)

               Întrucât niciun producător-exportator chinez inclus în eșantion nu a cooperat la ancheta de reexaminare și în lumina numărului limitat de informații puse la dispoziție de producătorii-exportatori chinezi, subcotarea prețurilor în cursul PAR a fost determinată prin compararea prețurilor medii ponderate practicate de producătorii din Uniune față de clienți independenți de pe piața Uniunii, pe bază franco fabrică, cu prețurile de export medii ale exporturilor chineze, stabilite pe baza nivelului CIF obținut de la Eurostat și ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de taxele vamale.

               (71)

               Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a arătat că, în cursul PAR, marja medie ponderată de subcotare pe piața Uniunii a fost de 12 %. Cu toate acestea, din motivele explicate în considerentul 69 de mai sus, ar trebui să se ia în considerare faptul că prețurile înregistrate la exporturile chineze ale produsului în cauză în perioada examinării sunt mult mai mari decât ar fi fost în absența măsurilor. Pe această bază, există motive de a crede că, în cazul în care măsurile s-ar abroga, exporturile produsului în cauză din RPC ar fi încă susceptibile să exercite o presiune în materie de prețuri serioasă asupra producătorilor din Uniune.

         4.   Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor

      Tabelul 4

      Importurile din alte țări terțe

               2010

               2011

               2012

               PAR

                  Taiwan

               Volumul importurilor (în tone)

               266 795

               351 067

               323 405

               319 326

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  132

                  121

                  120

               Preț (EUR/tonă)

               1 805

               1 905

               2 003

               1 895

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  106

                  111

                  105

               Cota de piață (%)

               15,1

               17,7

               18,2

               17,7

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  117

                  120

                  117

                  Vietnam

               Volumul importurilor (în tone)

               41 981

               59 270

               57 704

               74 764

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  141

                  137

                  178

               Preț (EUR/tonă)

               1 349

               1 496

               1 528

               1 365

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  111

                  113

                  101

               Cota de piață (%)

               2,4

               3,0

               3,2

               4,1

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  126

                  136

                  174

                  Thailanda

               Volumul importurilor (în tone)

               27 232

               59 979

               50 226

               45 759

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  220

                  184

                  168

               Preț (EUR/tonă)

               1 259

               1 325

               1 362

               1 246

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  105

                  108

                  99

               Cota de piață (%)

               1,5

               3,0

               2,8

               2,5

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  196

                  183

                  164

                  Total alte țări terțe
                   (16)

               Volumul importurilor (în tone)

               228 589

               202 362

               165 618

               165 659

                  Indice (2009 = 100)

                  100

                  89

                  72

                  72

               Preț (EUR/tonă)

               2 816

               3 232

               3 729

               3 751

                  Indice (2009 = 100)

                  100,0

                  115

                  132

                  133

               Cota de piață (%)

               13,0

               10,2

               9,3

               9,2

                  Indice (2009 = 100)

                  100,0

                  79

                  72

                  71

                  Total țări terțe
                   (16)

               Volumul importurilor (în tone)

               564 597

               672 679

               596 954

               605 509

                  Indice (2009 = 100)

                  100

                  119

                  106

                  107

               Preț (EUR/tonă)

               2 154

               2 217

               2 382

               2 288

                  Indice (2009 = 100)

                  100

                  103

                  111

                  106

               Cota de piață (%)

               32,1

               34,0

               33,5

               33,5

                  Indice (2009 = 100)

                  100

                  106

                  105

                  104

               (72)

               Volumele importurilor din țări terțe pe piața din Uniune au prezentat o tendință de ușoară creștere în timpul perioadei examinate care a urmat tendința în materie de consum. Cota de piață a tuturor importurilor de IFO din țări terțe a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, fiind de aproximativ o treime din consumul la nivelul Uniunii.

               (73)

               Prețurile medii ale importurilor din țări terțe au rămas, în general, stabile în cursul perioadei examinate și sub nivelul prețurilor practicate de industria din Uniune. În pofida acestui lucru, prețurile practicate de țările terțe sunt semnificativ mai mari decât prețurile practicate de China în cursul anchetei inițiale. Din motivele detaliate în considerentul 69 de mai sus, prețurile pentru IFO chineze importate de Uniune în cursul PAR, deși mai mari decât prețurile medii ale importurilor din țări terțe, nu pot fi considerate reprezentative.

               (74)

               Dacă se examinează, în mod individual, fiecare țară terță, este clar faptul că Taiwanul este, în prezent, cel mai important actor străin pe piața Uniunii. Volumele exporturilor sale au crescut cu 20 % pe parcursul perioadei examinate și această țară deține singură aproape jumătate din importurile pe piața UE. Dacă luăm în calcul că volumele sale de exporturi în cursul PAR sunt mai mari cu 70 % decât cele din cursul perioadei examinate în ancheta inițială (și aceasta în pofida faptului că, în cursul PAR, consumul este mai mic), este clar că o parte importantă a exporturilor din China a fost înlocuită cu produsele din Taiwan. Cu toate acestea, ar trebui reținut faptul că volumele importurilor din Taiwan au reprezentat în cursul PAR doar jumătate din volumele exportate de China în cursul PA inițiale, precum și faptul că prețurile medii practicate de Taiwan în cursul PAR au fost aproape duble (+ 97,8 %) față de prețurile medii ale exporturilor din China efectuate în cursul PA inițiale. Mai mult, se precizează că exportatorii chinezi au continuat să vândă la prețuri aproximativ la fel de scăzute către piețele din Europa pe care nu au fost aplicate măsuri antidumping, precum Croația înainte de aderarea acesteia la UE.

               (75)

               Mai mult, Vietnam și Taiwan ar putea fi identificate și ca țări care au beneficiat de pe urma dispariției exporturilor chineze, întrucât ele au înregistrat creșteri semnificative (care se situează între 70-80 %), deși au început de la volume mult mai mici.

               (76)

               În plus, ar trebui luat în considerare faptul că produsele importate sunt raportate ca având o gamă mai axată pe produse standard decât cele produse de industria din Uniune.

               (77)

               În urma comunicării concluziilor definitive, patru părți interesate au afirmat că concluziile Comisiei privind înlocuirea parțială pe piața Uniunii a importurilor din RPC cu importurile din Taiwan, Thailanda și Vietnam ar trebui să conducă la concluzia că produsele care sunt susceptibile de a fi importate din China sunt standard și, prin urmare, nu vor intra în concurență directă cu produsele mai sofisticate fabricate de industria Uniunii.

               (78)

               Ca răspuns la această afirmație, se precizează că, deși importurile din țări terțe par, într-adevăr, să compenseze cota de piață abandonată de exportatorii chinezi, acest fapt nu înseamnă că nu ar fi probabil ca importurile viitoare din China să cauzeze un prejudiciu. În primul rând, astfel cum s-a explicat mai amănunțit în considerentul 115, industria din Uniune este reprezentată de producători care fabrică atât elementele de fixare standard, cât și elementele de fixare speciale. În al doilea rând, există indicii conform cărora exporturile viitoare din China ar cuprinde, de asemenea, produse mai specializate și produse de vârf. Informațiile disponibile cu privire la planurile de dezvoltare, conform discursului președintelui Asociației producătorilor chinezi de elemente de fixare („CFIA”) (17), indică în mod clar că sectorul elementelor de fixare din China are în vedere dezvoltarea de produse mai variate, complexe și de produse de vârf. Prin urmare, acest argument trebuie respins.

         5.   Situația economică a industriei din Uniune

               (79)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.

               (80)

               În scopul analizei prejudiciului, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costul unitar, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și costul forței de muncă.

         (a)   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

               (81)

               Producția industriei din Uniune a rămas, în general, stabilă în cursul perioadei examinate. Se reamintește că cererea pentru produsul în cauză depinde mult de sectoare precum industria auto și industria construcțiilor, precum și de alte industrii de bunuri de consum. Într-adevăr, în pofida unei mici creșteri în cursul anului 2011, producția industriei din Uniune a rămas, în general, stabilă pe parcursul perioadei examinate, în conformitate cu cererea în creștere lentă din economia europeană.

                  Tabelul 5

                  Producția totală a industriei din Uniune

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Producția (tone)

                           1 204 336

                           1 376 855

                           1 208 232

                           1 197 189

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              114

                              100

                              99

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.

               (82)

               Capacitatea de producție a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, deși s-a înregistrat o ușoară creștere în 2011 și în cursul PAR. În conformitate cu faptul că producția a rămas stabilă în perioada 2010-2013, gradul de utilizare a capacității de producție a rămas în mare măsură stabil, cu un maxim relativ în 2011.

                  Tabelul 6

                  Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Capacitatea de producție (tone)

                           2 510 509

                           2 527 863

                           2 497 078

                           2 535 889

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              101

                              99

                              101

                           Gradul de utilizare a capacității (%)

                           48

                           54

                           48

                           47

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              114

                              101

                              98

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.

         (b)   Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea

      Tabelul 7

      Vânzările realizate de industria din Uniune către clienți independenți

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Volum (tone)

               914 869

               1 031 862

               931 956

               939 395

                  Indice (2010 = 100)

                  100

                  113

                  102

                  103

                  Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.

               (83)

               Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața din Uniune către clienți independenți a urmat tendința în materie de producție și consum în anii 2010-2013, cu o creștere ușoară pe parcursul perioadei examinate, în pofida creșterii semnificative din perioada 2010-2011.

                  Tabelul 8

                  Cota de piață și creșterea industriei din Uniune

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Cota de piață a industriei din Uniune (%)

                           67

                           66

                           66

                           66

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              97

                              98

                              98

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat.

               (84)

               Cota de piață a industriei din Uniune (care este calculată luând în considerare și vânzările către părți afiliate) pe parcursul perioadei examinate a fost stabilă, reprezentând circa două treimi din piață. Un astfel de rezultat este conform cu scăderea înregistrată de consumul Uniunii comparativ cu perioada examinată în ancheta inițială, pe de o parte, și cu înlocuirea importurilor chineze de importurile din alte surse, pe de altă parte.

         (c)   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (85)

               Nivelul de ocupare a forței muncă în industria din Uniune în legătură cu produsul în cauză a rămas, în general, stabil în perioada examinată. Creșterea mică înregistrată în 2011 este în conformitate cu producția mai mare înregistrată în cursul aceluiași an. Dat fiind că și productivitatea este mai mare în cursul anului 2011, acest lucru indică faptul că industria din Uniune a răspuns cererii mai mari parțial prin noi recrutări și parțial prin creșterea timpului lucrat înregistrat de angajații existenți (ore suplimentare). Atunci când volumele au scăzut din nou în următorii ani, ambele efecte au dispărut și situația a revenit la nivelul din 2010.

                  Tabelul 9

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Număr de angajați

                           20 036

                           20 854

                           20 238

                           19 950

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              104

                              101

                              100

                           Productivitate (unitate/angajat)

                           60

                           66

                           60

                           60

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              110

                              99

                              100

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare.

         (d)   Amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

               (86)

               Astfel cum se menționează în considerentul 36 de mai sus, datorită absenței cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, marjele de dumping pentru RPC nu au putut fi calculate cu o precizie suficientă și, prin urmare, constatarea că nu a existat dumping pe parcursul PAR se consideră a avea o relevanță limitată. Analiza indicatorilor de prejudiciu a dovedit că industria se redresează de pe urma practicilor de dumping anterioare. Cu toate acestea, recuperarea a fost încetinită de cererea stagnantă pentru sectoarele principale din aval. În plus, ar trebui subliniat faptul că starea relativ stabilă care se înregistrează în perioada examinată are loc sub incidența protecției prin măsurile antidumping actuale. În caz de abrogare a măsurilor, se așteaptă ca impactul importurilor la prețuri de dumping din RPC asupra industriei din Uniune să fie semnificativ.

         (e)   Prețurile de vânzare unitare medii practicate pe piața din Uniune și costurile unitare de producție

               (87)

               Prețurile de vânzare medii practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienții independenți din Uniune au crescut cu 8 % în anii 2010-2013, după ce au atins un vârf relativ în 2012. Prețul de vânzare mediu poate, în general, să acopere costurile de producție și să asigure un mic profit pentru industria din Uniune.

                  Tabelul 10

                  Prețurile de vânzare și costurile

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți independenți (EUR/tonă)

                           2 748

                           2 953

                           3 049

                           2 974

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              107

                              111

                              108

                           Costul de producție unitar (EUR/tonă)

                           2 528

                           2 811

                           2 937

                           2 765

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              111

                              116

                              109

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar.

         (f)   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

               (88)

               În cursul perioadei examinate, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital ale producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 11

                  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

                           1,5

                           1,1

                           2,0

                           3,6

                           Fluxul de lichidități (în EUR)

                           39 046 890

                           30 835 484

                           68 050 584

                           56 369 460

                           Investițiile (în EUR)

                           48 809 766

                           58 881 586

                           38 561 986

                           39 453 739

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              121

                              79

                              81

                           Randamentul investițiilor (%)

                           1,0

                           2,6

                           5,3

                           7,5

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar.

               (89)

               Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului înainte de impozitare al vânzărilor produsului similar către clienți independenți din Uniune, ca procent din cifra de afaceri relevantă. Pe întreaga perioadă examinată, marja de profit a rămas scăzută și pentru unii producători din Uniune a fost și negativă; în special, trebuie remarcat că marja de profit nu a atins nivelul înregistrat în perioada examinată în ancheta inițială în niciunul dintre anii examinați (4,4 %). În pofida tendinței stabile în materie de producție și vânzări și a unei cote de piață importante a industriei din Uniune, marjele de profit sunt în continuare relativ scăzute pentru această industrie. În special, ar trebui remarcat că în 2011, marja de profit era foarte redusă în pofida faptului că volumele de vânzări ale industriei din Uniune au atins cel mai înalt nivel al lor în cursul perioadei examinate. Acest aspect dă naștere unor preocupări privind evoluția viitoare a marjelor de profit realizate de industria din Uniune, dacă situația economică continuă să se fie stagnantă. Ar trebui, de asemenea, remarcat faptul că marja de profit din cursul perioadei examinate a rămas mereu sub nivelul-țintă al profitului indicat în ancheta inițială (5 %).

               (90)

               Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a își autofinanța activitățile, a fost pozitiv pe parcursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, indicatorul respectiv s-a îmbunătățit abia în 2012 și a înregistrat o scădere semnificativă, de 17 %, în cursul PAR. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei din Uniune de a continua autofinanțarea necesară a activităților sale în contextul economic actual.

               (91)

               Nivelul investițiilor rămâne relativ ridicat și stabil pe parcursul perioadei examinate, atingând nivelul cel mai ridicat în 2011. Randamentul investițiilor, exprimat ca profit sub formă de procent din valoarea contabilă netă a investițiilor, urmează o tendință similară cu aceea a marjei de profit. Prin urmare, și acest indicator atinge nivelul său cel mai ridicat în cursul PAR. Acest semnal ar putea fi interpretat în mod ambivalent, deoarece, pe de o parte, reflectă nivelul cel mai înalt al marjei de profit între cele înregistrate în cursul perioadei examinate, dar, pe de altă parte, reflectă și nivelul scăzut al investițiilor, ceea ce este un semn că, perspectivele industriei pentru evoluția economică a sectorului sunt tot nesigure.

               (92)

               În lumina celor de mai sus, se poate concluziona că, deși performanța financiară a producătorilor din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate, cu excepția investițiilor, ea nu a atins totuși nivelurile din perioada examinată în ancheta inițială pe parcursul perioadei examinate.

         (g)   Stocuri

               (93)

               Nivelul stocurilor finale ale producătorilor cooperanți din Uniune a urmat îndeaproape tendința deja observată în materie de producție și vânzări, având o tendință mai degrabă stabilă, cu un vârf relativ în 2011. În plus, ținând cont că producția produsului similar în Uniune este în cea mai mare parte executată la comandă, nivelul stocurilor nu constituie un indicator foarte relevant.

                  Tabelul 12

                  Stocuri finale

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Stocuri finale (tone)

                           283 330

                           321 795

                           315 784

                           292 740

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              114

                              111

                              103

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar.

         (h)   Costurile cu forța de muncă

               (94)

               Salariul mediu al salariaților a înregistrat o creștere constantă cu 4 % în fiecare an din cadrul perioadei examinate. Cu toate acestea, creșterea respectivă poate fi explicată prin ajustarea pentru a ține cont de inflație și, în măsură mai mică, prin recurgerea la orele de lucru suplimentare (după cum s-a observat în 2011 cu creșterea productivității per salariat).

                  Tabelul 13

                  Costurile cu forța de muncă

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Costurile medii cu forța de muncă, pe angajat (EUR)

                           41 604

                           43 300

                           45 006

                           46 742

                              Indice (2010 = 100)

                              100

                              104

                              108

                              112

                              Sursa: Răspunsurile la chestionar.

         6.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

               (95)

               Ancheta a arătat că importurile de produse din RPC aproape că au dispărut de pe piața Uniunii după instituirea măsurilor inițiale în 2009. Acest lucru a permis industriei din Uniune să atingă un nivel al producției, un volum al vânzărilor și o cotă de piață bune și stabile. Pe de altă parte, rentabilitatea, precum și nivelul-țintă al profitului pentru sector, sunt în continuare sub nivelurile atinse în timpul perioadei examinate în ancheta inițială.

               (96)

               Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Cu toate acestea, dată fiind creșterea lentă a consumului și faptul că marjele de profit rămân sub nivelul necesar pentru o viabilitate pe termen lung, situația industriei din Uniune poate fi considerată în continuare drept vulnerabilă.

               (97)

               În urma comunicării concluziilor definitive, trei părți interesate au susținut că faptul că Comisia a ajuns la concluzia că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să ducă la încetarea aplicării măsurilor. Într-adevăr, Comisia a stabilit inexistența unui prejudiciu important în cursul PAR. Cu toate acestea, decizia de a prelungi măsurile nu se bazează pe un prejudiciu important din cursul PAR, ci pe constatările cu privire la probabilitatea de reapariție a prejudiciului, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.

         F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

   1.   Observații preliminare

               (98)

               Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor, a fost analizat impactul potențial al exporturilor chineze asupra pieței și industriei din Uniune, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (99)

               Analiza s-a axat pe evoluția consumului pieței din Uniune, capacitățile neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii, precum și pe comportamentul în materie de prețuri al RPC. Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, analiza se bazează pe datele disponibile care includ statistici (Eurostat și statisticile comerciale chineze) și documente ale industriei (cum ar fi discursul președintelui CFIA menționat în considerentul 78 de mai sus) furnizate în cererea de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.

         2.   Consumul în Uniune

               (100)

               Astfel cum se menționează în considerentele 64 și 65, consumul de produs în cauză în Uniune are o evoluție globală stabilă în perioada examinată. În același timp, consumul în cursul PAR este în continuare unul mai scăzut cu aproape 20 % comparativ cu nivelul anterior crizei, înregistrat în perioada examinată în ancheta inițială. Scăderea consumului de produs în cauză este determinată de scăderea producției în sectorul auto și în sectorul construcțiilor din Uniune, precum și în alte sectoare de bunuri de consum (industria aparatelor de uz casnic și electronice, industria de mobilă etc.), care au un nivel de utilizare important a produsului în cauză. În acest caz, s-a considerat că revenirea importurilor cu prețuri extrem de mici din China în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, ar avea un impact imediat și dramatic asupra situației industriei din Uniune. Ar fi de așteptat ca aceste importuri să fie la prețuri subcotate și, în orice caz, să exercite o presiune în sensul scăderii prețurilor industriei din Uniune și să denatureze concurența pe piață. Drept consecință, este probabil că, în cazul în care s-ar permite măsurilor să expire, ar reapărea prejudiciul pentru industria din Uniune.

         3.   Capacitățile de producție neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii și comportamentul în materie de prețuri al RPC

               (101)

               Așa cum s-a prezentat în considerentul 44, capacitatea Chinei de producere a IFO în 2012 reprezenta 6,6 de milioane de tone. Trebuie remarcat că 2012 a fost considerat de industria elementelor de fixare chineză ca un an dificil, deoarece, din cauza impactului negativ al mai multor factori economici (inflație, încetinire a ritmului de creștere a economiei chineze și criza din zona euro), acesta a fost primul an din 2000 în care capacitatea de producție chineză a cunoscut o scădere (de la 6,8 milioane de tone în 2011).

               (102)

               În orice caz, indiferent de scenariile pentru viitor (stagnare sau creștere), tot trebuie remarcat că chiar și capacitatea de producție chineză actuală de 6,6-6,8 milioane de tone s-a exploatat numai în proporție de 75 % în anii 2010–2012. Acest aspect lasă în China o capacitate de producție neutilizată (1,6-1,7 milioane de tone), care este deja extrem de mare și de exact același ordin de mărime cu cel al consumului total înregistrat pe piața Uniunii în aceiași ani.

               (103)

               În cursul perioadei examinate, exportul de IFO chineze în întreaga lume a fost relativ stabil, la un nivel de 2,2-2,6 milioane de tone, care corespunde unui procent de 40-50 % din vânzările Chinei. În consecință, este clar că exportul constituie o parte importantă a activității producătorilor chinezi de IFO. În conformitate cu planurile de dezvoltare anunțate de CFIA pentru sector, se pare că o creștere așteptată a cererii pe piața internă va conduce la o scădere a cotei de export la nivelul de 30-40 % din producție. Cu toate acestea, scăderea respectivă ar trebui să fie analizată în contextul unei creșteri globale a capacității de producție, astfel cum se explică în considerentul 101, precum și ținând cont de faptul că această capacitate neutilizată este, în orice caz, egală cu consumul total al Uniunii. În plus, prognoza CFIA nu prevede niciun interval de timp pentru reducerea cotei de exporturi chineze și nici vreo indicație concretă că această reorientare ar fi început deja. Drept consecință a acestui aspect, planul de dezvoltare raportat de CFIA ar trebui considerat ca fiind un program prea vag și neclar, în special în contextul eventualei expirări a măsurilor, care ar avea un efect imediat. Prin urmare, prezența acestui plan nu poate în această etapă să afecteze concluziile privind probabilitatea reapariției prejudiciului, dacă măsurile sunt lăsate să expire.

               (104)

               În prezent, prezența chineză pe piața Uniunii este foarte limitată și ea nu depășește 0,5 % din cota de piață în materie de volum. Cu toate acestea, piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii chinezi având în vedere prețurile mai ridicate practicate pe piața UE. Acest lucru poate fi dovedit prin încercările producătorilor-exportatori chinezi de a eluda măsurile antidumping ale UE. Astfel cum se menționează în considerentul 3, acest comportament a avut deja ca rezultat extinderea măsurilor asupra exporturilor din China prin intermediul Malaysiei.

               (105)

               În plus, industria chineză orientată către export se confruntă cu din ce în ce mai multe probleme în găsirea de canale către piețele lor de export uzuale, întrucât un număr tot mai mare dintre acestea au instituit recent măsuri antidumping privind exporturile de tipuri diverse de IFO din China, astfel cum se menționează în considerentul 47.

               (106)

               Astfel, dacă măsurile sunt abrogate drept consecință a atractivității pieței Uniunii prin dimensiunea și nivelurile prețurilor sale, este de așteptat, în mod rezonabil, ca o parte substanțială din exporturile chineze actuale să fie redirecționate către Uniune. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, cota pieței chineze pe piața Uniunii se ridica la 26 %.

               (107)

               În final, cu privire la nivelul prețurilor de export chineze, se reamintește că ancheta inițială a constatat niveluri foarte mari de dumping și ale marjelor de profit calculate pe baza prețurilor de export ale exportatorilor chinezi. Pe baza prețurilor de export chineze către Croația din anul 2012 și primul trimestru din 2013, adică înainte de aderarea Croației la UE și de extinderea măsurilor de protecție UE cu privire la această țară, se poate concluziona că nivelul prețurilor de export chineze care a condus la instituirea măsurilor în ancheta inițială rămâne relativ similară. În plus, măsurile de protecție comercială adoptate de alte țări terțe față de exporturile de IFO chineze confirmă faptul că politicile de preț neloiale în materie de prețuri ale producătorilor-exportatori chinezi continuă și ele nu se limitează numai la piața Uniunii.

         4.   Concluzie

               (108)

               Constatările anchetei au evidențiat mai multe elemente de preocupare, inclusiv capacitatea de producție neutilizată importantă disponibilă în RPC, continuarea practicilor de dumping și subcotare a prețurilor de vânzare în întreaga lume, dezvoltarea planificată a capacității de producție, gama și complexitatea produselor din RPC, precum și creșterea barierelor comerciale pe alte piețe ale țărilor terțe principale. Pe de altă parte, consumul Uniunii a stagnat în ultimii 5 ani, din cauza cererii scăzute în multe dintre sectoarele din aval. Acest aspect a condus la o stare de vulnerabilitate a industriei din Uniune care este caracterizată de un anume grad de neutilizare a capacității, profituri reduse și nesiguranța afacerii (așa cum s-a dovedit în special prin reducerea investițiilor). În acest scenariu, se consideră că abrogarea măsurilor ar conduce, cel mai probabil, la o revenire imediată a importurilor de dumping chineze și acest lucru ar slăbi poziția industriei din Uniune pe piața sa de bază, creând, din nou, o situație de prejudiciu pentru industria din Uniune.

               (109)

               Părțile au afirmat că industria din Uniune și-a dublat profitul și fluxul de numerar în comparație cu 2010 și că, prin urmare, profitul acesteia nu poate fi calificat drept scăzut. În plus, se observă că industria din Uniune nu are nevoie de noi investiții, întrucât aceasta a investit în mod semnificativ în trecut.

               (110)

               Chiar dacă industria din Uniune și-a dublat, într-adevăr, profitul, acesta a rămas mai scăzut atât față de profitul înregistrat în cursul PA inițiale (4,4 %), cât și față de ținta de profit de 5 %. Același raționament se aplică în cazul fluxului de numerar, care a rămas cu 14 % mai scăzut decât nivelul înregistrat în PA inițială. În cele din urmă, viabilitatea industriei din Uniune depinde de continuarea investițiilor în echipamente moderne și în game mai variate de produse. Prin urmare, afirmațiile sunt respinse.

               (111)

               Dacă măsurile s-ar abroga în prezenta situație a pieței, este probabil că ameliorarea temporară a performanței industriei din Uniune s-ar deteriora. Așa cum s-a afirmat mai sus, condițiile ar fi extrem de favorabile pentru o creștere a importurilor din RPC către piața Uniunii la prețuri de dumping și în volume considerabile. Acest fapt ar submina, probabil, evoluțiile pozitive de pe piața Uniunii atinse în cursul perioadei examinate. Importurile la preț de dumping preconizate ar putea exercita presiuni asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, făcând-o să piardă cote de piață, și, în consecință, ar avea un impact negativ asupra performanței financiare a industriei din Uniune, care este încă vulnerabilă. Trebuie reamintit faptul că, în perioada examinată în ancheta inițială (1 ianuarie 2003-30 septembrie 2007), adică înainte de instituirea măsurilor antidumping, industria din Uniune a fost nevoită să limiteze producția la anumite segmente ale produsului în cauză ca urmare a importurilor masive din China (18). Acest fapt a avut un impact negativ semnificativ asupra gradului de utilizare a capacității de producție și a rentabilității.

               (112)

               În urma comunicării concluziilor definitive, o parte interesată a susținut că Comisia nu a reușit să stabilească, în cadrul analizei sale privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului, efectul volumului exporturilor chineze și legătura acestuia cu măsurile. Partea interesată a susținut că:

                           (i)

                           importurile din alte surse au înlocuit importurile din China; cu toate că aceste importuri sunt practicate la prețuri mai mici decât cele ale industriei din Uniune, aceasta din urmă nu a suferit niciun prejudiciu important;

                           (ii)

                           scăderea nivelului măsurilor ca urmare a punerii în aplicare a recomandărilor OMC nu a avut ca rezultat creșterea volumului importurilor din China pe piața Uniunii;

                           (iii)

                           importurile de alte tipuri de elemente de fixare din China care nu au făcut obiectul măsurilor antidumping au înregistrat, de asemenea, o scădere importantă a volumelor începând din 2009, când au fost instituite măsurile inițiale;

                           (iv)

                           ținând seama de cererea tot mai mare de pe piața internă chineză, perspectivele de creștere viitoare a exporturilor chineze către Uniune sunt limitate; și

                           (v)

                           piața elementelor de fixare va continua să crească în China, la fel ca și alte piețe din Asia, fapt care va reduce probabilitatea unei creșteri semnificative a exporturilor către UE.

               (113)

               Ca răspuns la aceste argumente, se precizează că:

                           (i)

                           efectul prejudiciabil preconizat al importurilor chineze nu poate fi comparat cu efectul importurilor din țări terțe, cum ar fi Taiwan, Vietnam și Thailanda. Într-adevăr, astfel cum s-a indicat în considerentul 74 de mai sus, există dovezi care sugerează că exportatorii chinezi au continuat să vândă pe piața croată (înaintea aderării acestei țări la UE) la prețuri medii similare cu cele înregistrate în ancheta inițială; prin urmare, aceste prețuri sunt cu mult mai scăzute decât cele raportate din aceste țări terțe în cursul PAR. În plus, după cum se menționează în considerentul 115 de mai jos, industria din Uniune vinde volume semnificative atât de produse standard, cât și de produse speciale și, prin urmare, este probabil că exporturile din RPC (care constau atât din produse standard, cât și din produse speciale) vor fi capabile să cauzeze un prejudiciu în cazul în care taxele în vigoare vor fi abrogate;

                           (ii)

                           ținând seama de marja limitată de reducere a nivelului taxelor în vigoare ca urmare a punerii în aplicare a recomandărilor OMC, și anume de la 85 % înainte de modificare la 74,1 % după modificare, nu a fost preconizată o creștere importantă a importurilor din China;

                           (iii)

                           presupusa scădere a volumului importurilor de elemente de fixare care nu intră sub incidența măsurilor nu este susținută de datele statistice disponibile. Într-adevăr, în perioada 2009-2013 a fost menținută o valoare lunară stabilă de 20-30 de mii de tone, în timp ce volumul importurilor de elemente de fixare supuse măsurilor a scăzut imediat, în februarie 2009, de la peste 60 de mii de tone pe lună până la un nivel aproape inexistent;

                           (iv)

                           schimbarea preconizată a ponderii volumelor de vânzări pe piața internă chineză față de vânzările chineze la export, care va reflecta creșterea cererii de pe piața internă din China, va fi contrabalansată de o creștere a totalului capacității chineze de producție și a volumului vânzărilor, după cum se explică în considerentul 101; și

                           (v)

                           afirmația conform căreia cererea de elemente de fixare de pe piața asiatică este în creștere se bazează pe o sursă neactualizată, care anticipează o cerere mondială de elemente de fixare în valoare de 83 de miliarde USD pentru anul 2016. Noi studii de piață publicate de Fastener Industry News Inc. în decembrie 2014 (19) estimează cererea de pe piața mondială la 81 de miliarde USD în anul 2018, preconizând, prin urmare, o creștere mai mică pe o perioadă de timp mai îndelungată. În plus, creșterea cererii în regiunea Asia-Pacific este însoțită de creșterea capacității în alte câteva țări decât China (ex.: Indonezia, Malaysia, Thailanda și Vietnam). În plus, instalarea unei capacități suplimentare de producție pentru elementele de fixare întâmpină bariere relativ reduse la intrare (din punctul de vedere al timpului, al capitalului și al know-how-lui) și, prin urmare, oferta poate reacționa relativ rapid la cererea din ce în ce mai mare.

                     Prin urmare, afirmațiile de mai sus trebuie să fie respinse.

               (114)

               Aceeași parte interesată a susținut că analiza Comisiei privind probabilitatea reapariției prejudiciului nu a luat în considerare faptul că produsele de calitate inferioară importate din China nu pot exercita o presiune asupra prețurilor produselor de vârf, care sunt fabricate în principal de către producătorii din Uniune.

               (115)

               Ca răspuns la această afirmație, ar trebui să se reamintească faptul că producția din Uniune acoperă gama completă de elemente de fixare, unele societăți fiind specializate în producerea unor anumite tipuri de elemente de fixare (standard sau speciale), în timp ce altele oferă gama completă. În special, în ceea ce privește societățile incluse în eșantion, o parte importantă a vânzărilor este compusă din elementele de fixare standard, iar pentru trei dintre acestea, majoritatea vânzărilor efectuate în PAR este constituită din produse standard. Prin urmare, afirmația conform căreia industria europeană ar produce doar elemente de fixare speciale sau de vârf și ar fi, prin urmare, protejată de importurile prejudiciabile din China, este în mod vădit greșită, întrucât este contrazisă de elementele de probă colectate și verificate în cursul anchetei. În plus, se cunoaște, de asemenea, faptul că sectorul producător de elemente de fixare din China are în vedere elaborarea unor produse de vârf, astfel cum se explică în considerentul 78. Prin urmare, este foarte probabil că gama de produse a exporturilor chineze viitoare va cuprinde, de asemenea, întreaga gamă de produse – începând de la cele de calitate inferioară și până la cele de vârf –, iar presiunea asupra prețurilor va fi resimțită de industria din Uniune în ansamblul său, afectând gradul de utilizare a capacității de producție al acesteia. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.

               (116)

               În cele din urmă, alte două părți interesate au adus argumentul că, în analiza sa, Comisia ar fi presupus în mod eronat că prețurile din China vor fi la fel de scăzute ca în ancheta inițială. Conform părților în cauză, acest lucru nu ar fi posibil, deoarece în China s-a înregistrat o creștere semnificativă a prețurilor, datorată, în principal, creșterii costului materiilor prime și al forței de muncă și dezvoltării standardelor de mediu. În consecință, orice eventuală subcotare a prețurilor va fi mai mică și nu va justifica extinderea măsurilor până la niveluri atât de ridicate.

               (117)

               Fără a aduce atingere faptului că nivelul măsurilor nu ar putea să fie modificat în contextul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și că prețurile și costurile de pe piața internă chineză au fost considerate nefiabile în ancheta inițială ca urmare a faptului că producătorii chinezi nu au putut obține tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, trebuie să se rețină următoarele aspecte. În primul rând, lipsa cooperării din partea producătorilor chinezi nu a permis Comisiei să verifice costurile acestora și nici pretinsele evoluții care au avut loc în China. Părțile interesate în cauză nu au furnizat nicio dovadă sau elemente concrete în observațiile lor. În al doilea rând, se face trimitere la nivelul prețurilor observate în Croația înainte de aderarea acesteia la Uniune, care indică în mod clar faptul că exportatorii chinezi au continuat să practice prețuri foarte similare cu cele observate în cursul anchetei inițiale (a se vedea considerentul 74). Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.

         G.   INTERESUL UNIUNII

   1.   Introducere

               (118)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (119)

               Dat fiind că această anchetă este o reexaminare a măsurilor în vigoare, ea a permis evaluarea oricărui impact negativ nejustificat al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.

         2.   Interesul industriei din Uniune

               (120)

               S-a concluzionat în considerentul 108 de mai sus că situația industriei din Uniune ar cunoaște, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică, în general, pozitivă. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile care ar provoca o reapariție a prejudiciului.

         3.   Interesul importatorilor

               (121)

               Toți importatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării. Cu toate acestea, numai doi importatori au cooperat la anchetă și au răspuns la chestionarele Comisiei. Ancheta a arătat că importatorii pot cumpăra cu ușurință de la surse diferite care sunt disponibile în prezent pe piață, în special de la industria din Uniune și de la exportatorii din principalele țări terțe care vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. De asemenea, niciunul dintre cei doi importatori cooperanți nu au obiectat cu privire la extinderea măsurilor antidumping actuale, deși au contestat nivelul lor ridicat. În această privință, se remarcă faptul că ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază nu poate să conducă la modificarea nivelului măsurilor. Ținând seama de aspectele de mai sus, precum și de lipsa de interes a importatorilor, în general, s-a concluzionat că nu ar fi împotriva interesului lor să se mențină măsurile.

               (122)

               În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate, și anume două asociații ale distribuitorilor de elemente de fixare din Uniune, au susținut că instituirea taxelor în vigoare la un nivel atât de ridicat nu a avut efectul de a restabili concurența loială pe piața Uniunii, ci mai degrabă a împiedicat importurile din China să intre pe piața Uniunii. Aceste părți interesate au susținut că orice prelungire a măsurilor va reduce și mai mult posibilitățile de alegere a unei surse internaționale de aprovizionare pentru utilizatorii și importatorii din Uniune. În replică la acest argument, se remarcă în primul rând faptul că măsurile antidumping nu sunt instituite pentru a împiedica sau a bloca importurile dintr-o țară vizată, ci, în primul rând, pentru a restabili concurența loială pe piață. Nivelul taxelor în vigoare este rezultatul calculelor privind marjele de dumping și de prejudiciu, care s-au bazat pe constatările din cursul anchetei inițiale. În al doilea rând, Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia taxele în vigoare ar limita sursele de aprovizionare pe piața Uniunii. Statisticile de import disponibile arată că importurile din țări terțe au crescut după instituirea măsurilor privind China. Ancheta nu a găsit elemente care să indice faptul că aceste tendințe nu se vor menține în viitor. Prin urmare, aceste argumente au trebuit să fie respinse.

               (123)

               În plus, una din aceste asociații a declarat că, deși consideră că măsurile inițiale nu sunt pe deplin adecvate și că acestea au provocat distorsiuni radicale și inutile ale pieței elementelor de fixare, abrogarea bruscă a acestora s-ar dovedi a fi la fel de perturbatoare ca instituirea lor inițială. Aceasta indică faptul că distribuitorii de elemente de fixare au fost în măsură să își adapteze lanțurile de aprovizionare, ținând cont de măsurile în vigoare.

         4.   Interesul utilizatorilor

               (124)

               Deși utilizatorii nu au cooperat, a fost totuși posibil să se identifice opiniile și poziția utilizatorilor din informațiile furnizate de industria din Uniune și de importatori. În primul rând, se pare că utilizatorii pot fi împărțiți în două categorii: mari consumatori finali, care au nevoie de elemente de fixare la standarde foarte înalte de calitate, și alți utilizatori. Marii consumatori finali ar putea, în mod obișnuit, să găsească produsele de care au nevoie la producătorii din Uniune și la unii producători-exportatori de înaltă specializare. Pe de altă parte, categoria celorlalți utilizatori (care s-ar putea să cuprindă și consumatori finali mari care au nevoie de produse mai ieftine pentru aplicații mai puțin pretențioase) este categoria de utilizatori care a recurs în mod obișnuit la produsele chineze. Această categorie de utilizatori este deservită în mod obișnuit de importatori și, în conformitate cu opiniile colectate în timpul vizitelor la importatorii cooperanți, această categorie de utilizatori este în prezent aprovizionată în mod suficient de importatorii din alte țări, inclusiv din Taiwan, Thailanda și Vietnam. Pe baza acestei reinterpretări, precum și luând în considerare faptul că niciun utilizator nu a decis să intervină în prezenta anchetă, se concluzionează că extinderea măsurilor nu ar fi împotriva interesului utilizatorilor care par să se adapteze bine și fără consecințe la prezența măsurilor cu privire la IFO din RPC.

         5.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (125)

               Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră, în concluzie, că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.

         H.   MĂSURI ANTIDUMPING

               (126)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.

               (127)

               Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din RPC instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012, ar trebui menținute.

               (128)

               Astfel cum s-a subliniat în cadrul considerentului 3 de mai sus, taxele antidumping în vigoare asupra importurilor produsului în cauză din RPC au fost extinse pentru a viza, în mod suplimentar, importurile aceluiași produs expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca avându-și originea în Malaysia. Taxa antidumping care urmează să fie menținută asupra importurilor de produs în cauză, astfel cum se menționează în considerentul 3, ar trebui să continue să fie extinsă asupra importurilor de IFO expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca avându-și originea în Malaysia. Producătorii-exportatori care au fost scutiți de măsurile extinse prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 723/2011 ar trebui să fie scutiți și de măsurile instituite prin prezentul regulament.

               (129)

               Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente între exportatorii chinezi în ceea ce privește nivelurile taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa II la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor.

               (130)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât elementele de fixare din oțel inoxidabil, și anume: șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul sub 6 mm, și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00 (codurile TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 și 7318220098) și care sunt originare din Republica Populară Chineză.
   (2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate mai jos este după cum urmează:

               Societatea

               Taxa (%)

               Codul adițional TARIC

               Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai

               43,4

               A924

               CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou

               0,0

               A918

               Changshu City Standard Parts Factory și Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu

               38,3

               A919

               Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City

               22,9

               A920

               Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan

               63,7

               A921

               Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City

               64,3

               A922

               Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town

               69,7

               A923

               Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai

               0,0

               A925

               Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing

               0,0

               A997

               Societățile enumerate în anexa I

               54,1

               A928

               Toate celelalte societăți

               74,1

               A999

         (3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
   (4)   Taxa antidumping definitivă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”, astfel cum se menționează la alineatul (2), se extinde la importurile acelorași elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia (codurile TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 și 7318220095), cu excepția acelora produse de societățile enumerate în continuare:

               Societatea

               Codul adițional TARIC

               Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd

               B123

               Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd

               B124

               Jinfast Industries Sdn. Bhd

               B125

               Power Steel și Electroplating Sdn. Bhd

               B126

               Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd

               B127

               Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd

               B128

               TI Metal Forgings Sdn. Bhd

               B129

               United Bolt și Nut Sdn. Bhd

               B130

               Andfast Malaysia Sdn. Bhd

               B265

         (5)   Aplicarea scutirilor acordate societăților menționate în mod special la alineatul (4) din prezentul articol este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa antidumping instituită la alineatul (4) din prezentul articol.
   (6)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 29, 31.1.2009, p. 1.

      (3)  JO L 275, 10.10.2012, p. 1.

      (4)  JO L 194, 26.7.2011, p. 6.

      (5)  JO L 203, 31.7.2012, p. 23.

      (6)  JO C 148, 28.5.2013, p. 8.

      (7)  JO C 27, 30.1.2014, p. 15.

      (8)  JO L 194, 26.7.2011, p. 6.

      (9)  China Fastener World, ediția 38, iunie 2013, p. 124-125: http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124

      (10)  Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Canada, 22.8.2014, G/ADP/N/259/CAN.

      (11)  Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Columbia, 21.3.2014, G/ADP/N/252/COL.

      (12)  Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Mexic, 9.9.2014, G/ADP/N/259/MEX.

      (13)  Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Africa de Sud, 27.8.2014, G/ADP/N/259/ZAF.

      (14)  Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Statele Unite, 5.9.2014, G/ADP/N/259/USA.

      (15)  JO L 194, 26.7.2011, p. 6.

      (16)  Inclusiv importurile din partea societăților chineze care s-a constatat că nu au practicat dumping în cadrul anchetei inițiale.

      Sursa: Eurostat.

      (17)  China Fastener World, ediția 38, iunie 2013, p. 124-125: http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124

      (18)  Regulamentul (CE) nr. 91/2009, considerentul 160.

      (19)  Textul integral al articolului este disponibil la următoarea adresă: http://globalfastenernews.com/main.asp?SectionID=31&SubSectionID=42&ArticleID=11630

      ANEXA I
      PRODUCĂTORI-EXPORTATORI COOPERANȚI CARE NU AU FOST INCLUȘI ÎN EȘANTION
      Codul adițional TARIC A928

                  Abel Manufacturing Co., Ltd

                  Shanghai

                  Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd

                  Shanghai

                  Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd

                  Changshu

                  Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd

                  Changshu

                  Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd

                  Changzhou

                  Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd

                  Dongguan

                  Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd

                  Cixi

                  Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd

                  Dongguan

                  Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd

                  Foshan

                  Gem-year industrial Co., Ltd

                  Jiashan

                  Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture

                  Guangzhou

                  Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd

                  Haining

                  Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Haitang Fasteners Factory

                  Jiaxing

                  Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd

                  Hangzhou

                  Hangzhou Spring Washer Co., Ltd

                  Hangzhou

                  Hott Metal Part and Fasteners Inc.

                  Changshu

                  J. C. Grand (China) Corporation

                  Jiaxing

                  Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd

                  Dongtai

                  Jiashan Yongda Screw Co., Ltd

                  Jiashan

                  Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd

                  Haining

                  Jiaxing Victor Screw Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Jinan Star Fastener Co., Ltd

                  Jinan

                  Jin-Well Auto-parts (Zhejiang) Co., Ltd

                  Jiashan

                  Kinfast Hardware Co., Ltd

                  Haining

                  Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Fastener Factory

                  Ningbo

                  Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Londex Industrial Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Special – Wind – Fasteners (China) Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd

                  Ningbo

                  Robertson Inc. (Jiaxing)

                  Jiashan

                  Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited

                  Shanghai

                  Shanghai Fenggang Precision Inc.

                  Shanghai

                  Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co

                  Shanghai

                  Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory

                  Shanghai

                  Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd

                  Jiaocheng

                  Shenzhen Top United Steel Co., Ltd

                  Shenzhen

                  Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited

                  Jiaxing

                  Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd

                  Suzhou

                  Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd

                  Taicang

                  Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd

                  Tangshan

                  Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd

                  Tangshan

                  Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd

                  Shanghai

                  Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd

                  Tianjin

                  Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd

                  Wuxi

                  Wuxi Qianfeng Screw Factory

                  Wuxi

                  Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd

                  Xingtai

                  Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd

                  Yueqing

                  Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd

                  Yueqing

                  Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd

                  Hangzhou

                  Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd

                  Rui' An

                  Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd

                  Shamen

                  Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd

                  Zhongshan

      ANEXA II
      Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatele (3) și (5) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, cuprinzând următoarele elemente:

                  1.

                  numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială;

                  2.

                  următoarea declarație:

                     „Subsemnatul certific că (volumul) de elemente de fixare vândute la export către Uniunea Europeană care fac obiectul prezentei facturi au fost fabricate de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) din (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.

                     (Data și semnătura)”
                  .