title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1996 al Comisiei din 28 noiembrie 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Regatul Thailandei, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036

text:
                  2.12.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 310/6

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1996 AL COMISIEI
         din 28 noiembrie 2019
         de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Regatul Thailandei, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) și, în special, articolul 11 alineatul (2),
         întrucât:
         1.   PROCEDURĂ

         1.1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

                     (1)

                     În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 682/2007 (2), o taxă antidumping definitivă privind importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat încadrate în prezent la codurile NC ex 2001 90 30 și ex 2005 80 00 originare din Thailanda (denumită în continuare „măsurile antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,1 % și 12,9 %.

                     (2)

                     Regulamentul (CE) nr. 954/2008 al Consiliului (3) a modificat Regulamentul (CE) nr. 682/2007 în ceea ce privește nivelul taxei aplicate unei societăți și „tuturor celorlalte societăți”. Nivelurile taxelor modificate sunt cuprinse între 3,1 % și 14,3 %. Importurile provenind de la doi producători-exportatori thailandezi ale căror angajamente au fost acceptate prin Decizia 2007/424/CE (4) a Comisiei au fost scutite de taxă.

                     (3)

                     Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 847/2009 (5), a considerat că angajamentele de preț cu prețuri minime de import fixe nu mai erau adecvate pentru a compensa efectul prejudiciabil al dumpingului. Prin urmare, angajamentele acceptate au fost retrase și ofertele de angajamente ale altor 10 producători-exportatori thailandezi au fost respinse.

                     (4)

                     Prin Regulamentul (UE) nr. 875/2013 (6), Consiliul a instituit din nou măsurile antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).

                     (5)

                     Prin Regulamentul (UE) nr. 307/2014 (7), în urma unei reexaminări intermediare parțiale, Consiliul a modificat taxa antidumping stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 875/2013 pentru River Kwai International Food Industry Co., Ltd.

                     (6)

                     Ca urmare a hotărârilor Curții de Justiție a Uniunii Europene din 14 decembrie 2017 și 28 martie 2019, în cauzele T-460/14 și, respectiv, C-144/18 P, Comisia a redeschis (8), la 29 august 2019, ancheta antidumping privind importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, care a condus la adoptarea Regulamentului (UE) nr. 307/2014. Investigația a fost redeschisă numai în ceea ce privește River Kwai International Food Industry Co. Ltd. și a fost reluată de la momentul în care s-a înregistrat neregula.

               1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

                     (7)

                     În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (9) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

                     (8)

                     Cererea de reexaminare a fost depusă la data de 13 iunie 2018 de către Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (denumită în continuare „AETMD” sau „solicitantul”) în numele unor producători din Uniune care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de porumb dulce boabe preparat sau conservat.

                     (9)

                     Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor este susceptibilă să conducă la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

               1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

                     (10)

                     După ce a stabilit că există suficiente probe pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și după consultarea comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile în Uniune de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Regatul Thailandei (denumită în continuare „Thailanda” sau „țara în cauză”). La 12 septembrie 2018, Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (10) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

               1.4.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

                     (11)

                     Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2017 și 30 iunie 2018 (denumită „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau a reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

               1.5.   Părțile interesate

                     (12)

                     În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special solicitanții, producătorii cunoscuți din Uniune, producătorii cunoscuți din Thailanda și autoritățile din Thailanda, importatorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

                     (13)

                     Părțile interesate au avut, de asemenea, ocazia de a formula observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

               1.6.   Eșantionare

                     (14)

                     În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea eșantiona părțile interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

               1.6.1.   Constituirea eșantionului de producători din Uniune

                     (15)

                     În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune.

                     (16)

                     În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei producători din Uniune pe baza celor mai mari volume de producție din 2017 și a invitat părțile interesate să prezinte observații.

                     (17)

                     În urma observațiilor primite, Comisia a înlocuit o societate din eșantionul provizoriu cu următorul mare producător din Uniune. Societatea respectivă a demonstrat că nu dispunea de resursele necesare pentru a coopera în cadrul acestei reexaminări. Eșantionul final de producători din Uniune a reprezentat peste 60 % din volumul total estimat al producției din Uniune. Nu s-au primit alte observații. Comisia a concluzionat că eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

               1.6.2.   Eșantionarea importatorilor

                     (18)

                     Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate.

                     (19)

                     Prin urmare, eșantionarea importatorilor nu a fost necesară.

               1.6.3.   Eșantionarea producătorilor din Thailanda

                     (20)

                     Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor cunoscuți din Thailanda să furnizeze informațiile precizate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Regatului Thailandei pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

                     (21)

                     Trei producători din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul mic de răspunsuri, Comisia a decis că nu era necesară constituirea unui eșantion. Toți cei trei producători au exportat produsul care face obiectul reexaminării în Uniune în perioada anchetei de reexaminare și, prin urmare, sunt producători-exportatori. Aceștia reprezintă aproximativ 80 % din totalul exporturilor din Thailanda în Uniune.

               1.7.   Răspunsurile la chestionar

                     (22)

                     Exemplare ale chestionarelor au fost puse la dispoziție pe site-ul internet al DG Trade la momentul deschiderii cazului. Comisia a trimis scrisori celor trei producătorii din Uniune incluși în eșantion, importatorului neafiliat și celor trei producători-exportatori care au furnizat informațiile solicitate, solicitându-le să completeze chestionarul destinat acestora.

                     (23)

                     Răspunsuri la chestionar au fost primite din partea celor trei producători din Uniune și a celor trei producători cooperanți din țara în cauză.

                     (24)

                     Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea importatorului neafiliat.

               1.8.   Verificare

                     (25)

                     Comisia a căutat și a verificat împreună cu părțile cooperante toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. Vizitele de verificare efectuate în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază s-au desfășurat la sediile următoarelor societăți:

                                 Producătorii din Uniune

                                             —

                                             Bonduelle SA, Renescure, Franța

                                             —

                                             Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia

                                             —

                                             Groupe d’aucy, Theix, Franța

                                 Producătorii-exportatori din Thailanda

                                             —

                                             Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thailanda

                                             —

                                             River Kwai International Food Industrial Company Limited („RKI”), Kanchanaburi, Thailanda

                                             —

                                             Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thailanda

               2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

         2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

                     (26)

                     Produsul care face obiectul reexaminării este identic celui din ancheta inițială și din reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, și anume, porumbul dulce boabe (Zea mays var. saccharata), pregătit sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, intrând în prezent sub incidența codului NC ex 2001 90 30 (codul TARIC 2001903010) și porumb dulce boabe (Zea mays var. saccharata) preparat sau conservat în alt mod decât în oțet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, intrând în prezent sub incidența codului NC ex 2005 80 00 (codul TARIC 2005800010) (denumit în continuare „porumb dulce”), originar din Thailanda (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”).

                     (27)

                     Ancheta a indicat că, în pofida diferențelor de conservare, diversele tipuri ale produsului care face obiectul reexaminării au aceleași caracteristici biologice și chimice esențiale și aceleași aplicații.

               2.2.   Produsul similar

                     (28)

                     Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, această anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici biologice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:

                                 —

                                 produsul care face obiectul reexaminării;

                                 —

                                 produsul fabricat și vândut pe piața internă din Thailanda; și

                                 —

                                 produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

                     (29)

                     Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

               3.   DUMPINGUL

         3.1.   Thailanda

         3.1.1.   Observații preliminare

                     (30)

                     În perioada anchetei de reexaminare, importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat din Thailanda a continuat, deși la niveluri mai scăzute decât în perioada de anchetă aferentă anchetei inițiale (de la 1 ianuarie 2005 la 31 decembrie 2005). Potrivit Eurostat, importurile de porumb dulce din Thailanda au reprezentat aproximativ 3,9 % din piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare, comparativ cu o cotă de piață de 12,7 % în timpul anchetei inițiale și de 6 % în cursul reexaminării anterioare efectuate în perspective expirării măsurilor. În termeni absoluți, importurile din Thailanda s-au ridicat la 13 643 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Aceste valori au urmat unei scăderi a importurilor de la 41 973 de tone în perioada anchetei inițiale la 21 856 de tone în perioada aferentă reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

               3.1.2.   Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

         3.1.2.1.   Valoarea normală

                     (31)

                     Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor de produs similar pe piața internă către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare producător-exportator a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului care face obiectul reexaminării către Uniune în perioada anchetei de reexaminare.

                     (32)

                     Pe această bază, vânzările totale pe piața internă ale unui singur producător-exportator al produsului similar pe piața internă au fost reprezentative.

                     (33)

                     Comisia a identificat ulterior tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile de produs vândute la export în Uniune pentru producătorul-exportator cu vânzări interne reprezentative.

                     (34)

                     Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările pe piața internă ale acestui producător-exportator cooperant, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu un tip de produs vândut la export în Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne pentru respectivul tip de produs către clienți independenți efectuate pe perioada anchetei de reexaminare reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil.

                     (35)

                     Comisia a stabilit ulterior tipurile de produs pentru care vânzările pe piața internă au fost reprezentative și tipurile de produs pentru care nu au existat vânzări pe piața internă sau pentru care vânzările pe piața internă nu au fost reprezentative.

                     (36)

                     Pentru tipurile de produs pentru care au existat vânzări reprezentative pe piața internă, Comisia a definit ulterior procentul de vânzări profitabile către clienți independenți pe piața internă, pentru fiecare tip de produs în perioada anchetei de reexaminare, pentru a stabili dacă să utilizeze vânzările efective pe piața internă pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

                     (37)

                     Valoarea normală se bazează pe prețul real de pe piața internă al fiecărui tip de produs, indiferent dacă aceste vânzări sunt sau nu profitabile, în cazul în care:

                                 (a)

                                 volumul vânzărilor de produse de tipul respectiv, vândute la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale produselor de tipul respectiv; și

                                 (b)

                                 prețul de vânzare mediu ponderat al produselor de tipul respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar.

                     (38)

                     În acest caz, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

                     (39)

                     Valoarea normală este prețul real de pe piața internă per tip de produs, înregistrat numai în cazul vânzărilor interne profitabile ale tipurilor de produs în cursul perioadei anchetei de reexaminare, dacă:

                                 (a)

                                 volumul vânzărilor rentabile ale tipului de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor de acest tip; sau

                                 (b)

                                 prețul mediu ponderat al acestui tip de produs este mai mic decât costul de producție unitar.

                     (40)

                     Analiza vânzărilor pe piața internă pentru tipurile de produs cu vânzări reprezentative pe piața internă a arătat că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mic decât costul unitar de producție. În consecință, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată doar a vânzărilor profitabile.

                     (41)

                     În cazul în care, în cadrul operațiunilor comerciale normale, nu au existat vânzări ale unui tip de produs al produsului similar ori acestea au fost insuficiente sau în cazul în care un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

                     (42)

                     Valoarea normală a fost stabilită prin adăugarea următoarelor elemente la costul mediu de producție al produsului similar al producătorului-exportator cooperant în perioada anchetei de reexaminare:

                                 (a)

                                 media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale („costurile VAG”) suportate de producătorul-exportator cooperant pentru vânzările interne de produs similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în perioada anchetei de reexaminare; și

                                 (b)

                                 profitul mediu ponderat realizat de producătorul-exportator cooperant pentru vânzările interne de produs similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în perioada anchetei de reexaminare.

                     (43)

                     Costul de producție a fost ajustat, dacă a fost necesar.

                     (44)

                     În cazul celor doi producători-exportatori rămași, care nu au vândut deloc produsul similar pentru consum intern, valoarea normală a trebuit să fie calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

                     (45)

                     Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție pentru fiecare tip de produs exportat către Uniunea Europeană a unei sume rezonabile pentru costurile VAG, precum și pentru profit.

                     (46)

                     În cazul unuia dintre cei doi producători-exportatori care nu au vândut produsul similar pentru consum intern, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (b) din regulamentul de bază, costurile VAG și profitul s-au bazat pe suma efectivă aplicabilă producției și vânzărilor, în cadrul operațiunilor comerciale normale, pentru aceeași categorie generală de produse pentru producătorul-exportator în cauză pe piața internă.

                     (47)

                     Pentru celălalt producător-exportator, care nu a vândut produsul similar și nici aceeași categorie generală de produse pentru consum intern, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, costurile VAG și profitul au fost stabilite ca medie a costurilor VAG și profitului pentru aceeași categorie generală de produse calculate pentru ceilalți doi producători-exportatori cooperanți. Această metodologie asigură că valoarea profitului stabilit astfel nu depășește profitul realizat de regulă de alți exportatori din vânzări de produse din aceeași categorie generală pe piața internă, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază.

               3.1.2.2.   Prețul de export

                     (48)

                     Toți producătorii-exportatori cooperanți au exportat produsul care face obiectul reexaminării direct către clienți independenți din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul care face obiectul reexaminării atunci când este vândut la export Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

               3.1.2.3.   Comparație

                     (49)

                     Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori pe baza prețului franco fabrică.

                     (50)

                     Atunci când a fost necesar în scopul asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

                     (51)

                     Au fost acordate ajustări, atunci când acestea au fost aplicabile și justificate în mod corespunzător, pentru diferențe în ceea ce privește costurile de transport, costurile de manipulare și încărcare, costurile de credit și taxele și comisioanele bancare.

                     (52)

                     Ajustările în sensul scăderii prețului de export s-au situat în intervalul 1 %-2 % pentru costurile de transport, 0,5-1,5 % pentru costurile de manipulare și încărcare, 0 %-0,5 % pentru costurile de credit, 0 %-0,5 % pentru taxele bancare și 0,5-1,5 % pentru comisioane.

                     (53)

                     Doi producători-exportatori au solicitat o deducere negativă (ajustare pozitivă) la prețul de export pentru o pretinsă compensare a taxelor, la secțiunea „Alți factori”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Producătorii-exportatori au susținut că primesc această compensare a taxelor de la guvernul thailandez atunci când produsul care face obiectul reexaminării este vândut la export, inclusiv pe piața Uniunii.

                     (54)

                     Producătorii-exportatori au putut demonstra că le este plătită o sumă echivalentă cu mai puțin de 0,5 % din valoarea facturii. Totuși, producătorii-exportatori nu au putut demonstra o legătură între compensarea taxelor primită și taxele la import plătite pentru orice materiale încorporate în produsul exportat care face obiectul reexaminării. Prin urmare, solicitările privind o deducere negativă conform articolului 2 alineatul (10) litera (k) au fost respinse.

                     (55)

                     Ajustările în sensul scăderii valorii normale s-au situat în intervalul 1 %-2 % pentru costurile cu transportul și 0,5 %-1 % pentru costurile creditării.

                     (56)

                     Un producător-exportator a solicitat o ajustare a valorii normale pentru diferențele la nivelul costurilor creditării acordate pentru vânzările pe piața internă, calculată folosind rata dobânzii pe termen scurt pentru creditele comerciale furnizate de o bancă comercială din Thailanda. Comisia a observat faptul că rata vizată era rata teoretică maximă care putea fi percepută și era aplicabilă la o dată anterioară începerii perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta era considerabil mai mare decât rata dobânzii efectivă plătibilă în baza unui acord de creditare pe termen scurt comparabil, identificată în situațiile financiare, aplicabilă în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, Comisia a ajustat deducerea solicitată pentru a o baza pe rata dobânzii efectiv aplicate pentru tranzacții comparabile.

                     (57)

                     Doi producători-exportatori au solicitat utilizarea unei marje de profit reduse, în cazul în care Comisia ar construi o valoare normală, pentru a reflecta faptul că vânzările de produse de marcă (sub marcă proprie) pe piața internă au o marjă de profit mai mare decât vânzările de produse fără marcă (și anume, care nu sunt vândute sub marcă proprie, ci, de regulă, sub marca clientului) pe piața Uniunii.

                     (58)

                     În conformitate cu ancheta inițială, Comisia a acceptat aceste solicitări în măsura în care erau aplicabile și a efectuat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază. Detaliile au fost transmise societăților vizate.

               3.1.2.4.   Marje de dumping

                     (59)

                     Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs care face obiectul reexaminării, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

                     (60)

                     În urma comunicării constatărilor finale, un producător-exportator care a cooperat a făcut observații cu privire la calcularea marjei sale de dumping, indicând o posibilă eroare materială. Având în vedere aceste observații, Comisia și-a revizuit calculul pentru a corecta eroarea materială și a determinat marja de dumping revizuită pentru producătorul-exportator cooperant respectiv. Comisia a constatat că acest producător-exportator nu a practicat dumpingul în perioada anchetei de reexaminare.

                     (61)

                     În urma comunicării constatărilor finale suplimentare, în ceea ce privește corectarea erorii materiale, un alt producător-exportator care a cooperat a prezentat observații cu privire la impactul calculului revizuit asupra propriei sale marje de dumping. Observațiile respective au fost transmise cu întârziere, în termen de patru zile de la termenul-limită pentru prezentarea observațiilor și nu a fost furnizată nicio versiune neconfidențială a observațiilor. Ca atare, Comisia nu a putut lua în considerare în mod oficial observațiile. În orice caz, Comisia a constatat că observațiile nu ar fi avut niciun impact asupra marjei de dumping a producătorului-exportator comunicate anterior.

                     (62)

                     Într-adevăr, în pofida corectării erorii de calcul pentru un producător-exportator, concluzia Comisiei privind dumpingul pentru întreaga țară rămâne neschimbată. Acest lucru se datorează faptului că ceilalți doi producători-exportatori care au cooperat, care reprezentau peste 90 % din totalul importurilor produsului în cauză în Uniune de la producătorii-exportatori cooperanți, au practicat dumpingul în perioada anchetei de reexaminare la niveluri semnificative.

                     (63)

                     Marja de dumping la scară națională, bazată pe marja de dumping medie ponderată a tuturor celor trei producători-exportatori cooperanți, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost superioară pragului de minimis (4,3 %). Prin urmare, Comisia a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               4.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

                     (64)

                     Ca urmare a constatării existenței dumpingului în perioada anchetei de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Thailanda, relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune.

               4.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Thailanda

                     (65)

                     Informații aflate la dispoziția Comisiei cu privire la capacitatea de producție și capacitatea neutilizată constau în datele transmise de cei trei producători-exportatori cooperanți din Thailanda, datele transmise de solicitant în cererea de reexaminare și informațiile suplimentare transmise de solicitant pe parcursul procedurii.

                     (66)

                     Unul dintre producătorii din Thailanda, RKI, a furnizat cifrele pentru producție și capacitate, în mod separat, pentru „bunuri semifinite” și „bunuri finite”. Singura diferență între aceste categorii de bunuri a fost că „bunurile finite” aveau o etichetă aplicată pe cutia de conservă, iar „bunurile semifinite” nu aveau nicio etichetă. Comisia a considerat capacitatea de „bunuri semifinite” ca fiind cea mai relevantă cifră de utilizat pentru produsul care face obiectul reexaminării, întrucât capacitatea de bunuri finite a fost calculată pe baza timpilor actuali de utilizare a aparatului de etichetat, care puteau fi majorați.

                     (67)

                     În plus, pe baza informațiilor obținute cu ocazia verificării, Comisia a considerat că procentul randamentului utilizat la calcularea capacității de producție de bunuri semifinite pentru RKI era prea scăzut și l-a revizuit în sens ascendent.

                     (68)

                     Drept urmare, Comisia a estimat capacitatea neutilizată disponibilă pentru cei trei producători-exportatori cooperanți la aproximativ 70 000 de tone pentru produsul care face obiectul reexaminării în perioada anchetei de reexaminare. Întrucât cei trei producători cooperanți reprezentau aproximativ 45 % din capacitatea de procesare totală estimată pentru toți producătorii din Thailanda menționați în cererea de reexaminare (300 000 de tone), prin extrapolare, Comisia a estimat capacitatea neutilizată totală pentru toți producătorii din Thailanda la aproximativ 150 000 de tone. Aceasta reprezintă peste 40 % din consumul total la nivelul Uniunii în perioada anchetei de reexaminare și aproximativ de 11 ori volumul total al exporturilor din Thailanda în Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării, în perioada anchetei de reexaminare.

                     (69)

                     În plus, dovezile furnizate de solicitant au arătat că volumele de porumb dulce crud disponibile pentru procesare în 2018 erau estimate a fi cu între 12,5 % și 25 % mai mari decât în 2017 (11). În plus, în 2018, un producător necooperant de porumb dulce din Thailanda, Sunsweet Public Company Limited, a investit 170,6 milioane THB (aproximativ 4,5 milioane EUR) în aparate și echipamente pentru creșterea capacității de producție și a eficientizării producției (12).

                     (70)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că producătorii thailandezi de porumb dulce dețin o amplă capacitate neutilizată disponibilă pentru creșterea exporturilor pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping existente expiră.

               4.2.   Relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune

                     (71)

                     Pentru a stabili posibila evoluție a importurilor în cazul expirării măsurilor antidumping actuale, Comisia a luat în considerare atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește prețurile. Întrucât peste 85 % din vânzările producătorilor-exportatori thailandezi cooperanți pe piața Uniunii au fost de conserve de mari dimensiuni cu deschidere clasică și aproximativ 42 % din exporturile thailandeze pe piețe terțe au constat, de asemenea, în conserve de mari dimensiuni cu deschidere clasică, analiza s-a axat pe aceste tipuri de produse.

                     (72)

                     O comparație a acestor vânzări pe bază franco fabrică a arătat că prețurile pe piața Uniunii se situau la un nivel cu aproximativ 20 % mai ridicat decât prețurile aceluiași tip de produs în țări terțe. Având în vedere prețurile semnificativ mai mari pe piața Uniunii, este clar că aceasta rămâne o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din Thailanda. Această constatare este reprezentativă pentru toți exportatorii din Thailanda întrucât, după cum s-a menționat în considerentul 21, producătorii cooperanți au reprezentat aproximativ 80 % din totalul exporturilor thailandeze în Uniune în perioada anchetei de reexaminare.

                     (73)

                     Comisia a luat notă, de asemenea, de faptul că producătorii-exportatori din Thailanda, care nu cooperează în cadrul anchetei, au făcut, în medie, obiectul unor taxe antidumping mai mari decât societățile care cooperează în cadrul anchetei. Prin urmare, există o probabilitate mai mare ca societățile respective să majoreze exporturile către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping actuale.

                     (74)

                     Volumele semnificative ale exporturilor și cotele de piață deținute de Thailanda în perioada anchetei inițiale (41 973 de tone, 12,7 %), precum și exportul continuu al produsului care face obiectul reexaminării din Thailanda către piața Uniunii pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare (13 643 de tone, 3,9 %) permit Comisiei să concluzioneze că piața Uniunii este atractivă pentru producătorii din Thailanda ai produsului care face obiectul reexaminării.

                     (75)

                     În urma comunicării constatărilor finale, Guvernul Thailandei a susținut că volumul exporturilor din Thailanda a scăzut semnificativ (-67 %) în comparație cu perioada anchetei inițiale. De asemenea, aceștia au susținut că, având în vedere faptul că, în cursul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu 1 %, în timp ce cea a exporturilor thailandeze către Uniune a rămas stabilă, la 3,9 %, nu a existat nicio probabilitate de continuare a dumpingului.

                     (76)

                     Cu toate acestea, guvernul thailandez nu contestă faptul că produsul care face obiectul reexaminării a fost vândut preponderent la prețuri de dumping către Uniune și nici nu contestă faptul că exporturile produsului care face obiectul reexaminării au continuat în cantități semnificative, în pofida măsurilor în vigoare. Prin urmare, Comisia își menține constatarea privind probabilitatea continuării dumpingului.

                     (77)

                     În plus, guvernul thailandez a susținut că ajustarea capacității de producție thailandeze și, în consecință, a capacității de producție neutilizate menționată în considerentele 66-70 nu a fost justificată, fără a susține însă această afirmație. Producătorul-exportator thailandez a cărui capacitate de producție a fost ajustată nu a contestat ajustarea. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

                     (78)

                     Guvernul Thailandei a susținut, de asemenea, că, întrucât volumele de export din Thailanda au reprezentat 0,9 % din capacitatea neutilizată totală a producătorilor-exportatori din Thailanda care au cooperat, se presupune că piața Uniunii nu mai este atractivă pentru producătorii-exportatori thailandezi.

                     (79)

                     Cu toate acestea, volumul exporturilor thailandeze a reprezentat, de fapt, aproximativ 9 % (13) din capacitatea neutilizată totală a Thailandei. Acest lucru confirmă faptul că producătorii-exportatori thailandezi continuă să exporte volume semnificative către Uniune în pofida măsurilor în vigoare și au capacități neutilizate substanțiale de creștere a exporturilor lor de produs care face obiectul reexaminării în cazul în care măsurile existente expiră.

                     (80)

                     În consecință, în eventualitatea expirării măsurilor antidumping actuale, este probabil ca importurile din Thailanda în Uniune să crească în mod semnificativ și la prețuri care fac obiectul unui dumping.

               4.3.   Concluzie

                     (81)

                     În consecință, în special având în vedere marja de dumping stabilită în perioada anchetei de reexaminare, capacitatea neutilizată semnificativă disponibilă în Thailanda și atractivitatea pieței Uniunii, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor ar conduce, probabil, la o continuare a dumpingului și că exporturile care fac obiectul unui dumping ar intra pe piața Uniunii în cantități semnificative. Prin urmare, se consideră că există o probabilitate a continuării dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea actualelor măsuri antidumping.

               5.   PREJUDICIUL

         5.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

                     (82)

                     În cursul perioadei examinate, produsul similar a fost fabricat de aproximativ 20 de producători din Uniune. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

                     (83)

                     Producția totală a Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 376 000 de tone, pe baza informațiilor furnizate de industria Uniunii. După cum s-a indicat la considerentul 15, în eșantion au fost incluși trei producători din Uniune, reprezentând peste 60 % din producția totală a produsului similar din Uniune.

               5.2.   Consumul la nivelul Uniunii

                     (84)

                     Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii ca suma dintre volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii și totalul importurilor în Uniune obținute din baza de date Comext (Eurostat).

                     (85)

                     În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut ușor cu 2 %.

                        Tabelul 1

                        Consumul la nivelul Uniunii (tone)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Consumul total

                                 343 325

                                 347 950

                                 354 821

                                 348 682

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    101

                                    103

                                    102

                                    Sursa: Eurostat, date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

               5.3.   Importurile din țara în cauză

         5.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

                     (86)

                     Comisia a stabilit volumul importurilor din Thailanda în Uniune pe baza datelor din baza de date Comext (Eurostat) și a cotelor de piață ale importurilor, prin compararea acestor volume ale importurilor cu consumul la nivelul Uniunii, astfel cum se arată în tabelul 1.

                     (87)

                     Importurile produsului care face obiectul reexaminării din Thailanda în Uniune au crescut cu 3 %, de la 13 307 tone în 2015 la aproape 13 643 de tone în perioada anchetei de reexaminare, după scăderea de 12 % din 2016.

                        Tabelul 2

                        Volumul de importuri ale Uniunii din Thailanda (tone)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Volumul importurilor din Thailanda

                                 13 307

                                 11 674

                                 12 341

                                 13 643

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    88

                                    93

                                    103

                                    Sursa: Eurostat

                     (88)

                     Cota de piață corespunzătoare deținută de exportatorii thailandezi pe piața Uniunii a evoluat într-un mod similar volumelor de importuri și s-a ridicat la 3,9 % în perioada anchetei de reexaminare.

                        Tabelul 3

                        Cota de piață a importurilor din Thailanda (%)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Cota importurilor din Thailanda

                                 3,9

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,9

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    87

                                    90

                                    100

                                    Sursa: Eurostat, date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

               5.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

                     (89)

                     Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor din baza de date Comext (Eurostat).

                     (90)

                     Prețurile medii de import pentru produsul din Thailanda care face obiectul reexaminării au scăzut cu 15 % în perioada examinată.

                        Tabelul 4

                        Prețul mediu de import din Thailanda (EUR/tonă)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Prețul de import din Thailanda

                                 929

                                 913

                                 869

                                 786

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    98

                                    94

                                    85

                                    Sursa: Eurostat

                     (91)

                     Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:

                                 (a)

                                 prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și

                                 (b)

                                 prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs ale importurilor de la producătorii cooperanți din Thailanda incluși în eșantion către primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe baza CIF (cost, asigurare și navlu), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale convenționale și costurile aferente importului, inclusiv descărcare și vămuire.

                     (92)

                     Prețurile au fost comparate în funcție de tipul de produs, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în perioada anchetei de reexaminare. Acesta a arătat o marjă de subcotare medie ponderată situată între -0,7 % și 4,25 % pentru importurile din țara în cauză pe piața Uniunii. Aproape 79 % din volumele de import ale producătorilor-exportatori din Thailanda incluși în eșantion au subcotat prețurile industriei Uniunii.

               5.4.   Importuri din țări terțe altele decât Thailanda

                     (93)

                     Importurile de porumb dulce din țări terțe altele decât Thailanda au provenit, în principal, din Statele Unite ale Americii și Republica Populară Chineză („China”).

                     (94)

                     Cota de piață a importurilor din alte țări terțe a scăzut de la 2,2 % la 1,2 % în perioada examinată. Cota de piață individuală a celor mai mari două țări exportatoare, altele decât Thailanda, s-a menținut sub 1 %.

                        Tabelul 5

                        Cota de piață a importurilor

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 SUA

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,6 %

                                 China

                                 0,6 %

                                 0,4 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                 Alte țări

                                 0,7 %

                                 0,5 %

                                 0,2 %

                                 0,2 %

                                 Total

                                 2,2 %

                                 1,7 %

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    79

                                    52

                                    55

                                    Sursa: Eurostat

               5.5.   Situația economică a industriei Uniunii

         5.5.1.   Observații generale

                     (95)

                     În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

                     (96)

                     Această piață se caracterizează, între altele, prin două circuite de vânzare, și anume vânzările sub marca proprie a producătorului și vânzările sub marca distribuitorilor. Prin comparație cu al doilea circuit de vânzare, vânzările efectuate prin intermediul primului circuit generează, de obicei, costuri de vânzare superioare, în special pentru a acoperi comercializarea și publicitatea, și comportă totodată prețuri de vânzare mai mari.

                     (97)

                     Ancheta a scos în evidență faptul că toate importurile concurente provenite de la producătorii-exportatori thailandezi incluși în eșantion aparțineau celui de al doilea circuit de vânzare, și anume sub marca distribuitorilor. Prin urmare, s-a considerat adecvat ca analiza prejudiciului să facă o distincție între vânzările industriei Uniunii sub marcă proprie și cele sub marca distribuitorilor, după caz, deoarece concurența reprezentată de importurile care fac obiectul unui dumping afectează produsele similare ale industriei din Uniune vândute sub marca distribuitorilor. Această distincție a fost făcută în special pentru determinarea volumului vânzărilor, a prețurilor de vânzare și a rentabilității. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine completă, în tabelele 9, 13 și 16 sunt prezentate și analizate și totalurile (care includ atât vânzările sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorilor). În perioada anchetei de reexaminare, vânzările industriei Uniunii sub marca distribuitorilor au reprezentat circa 67 % din volumul total al vânzărilor industriei Uniunii și circa 57 % din valoarea acestor vânzări.

                     (98)

                     Având în vedere faptul că porumbul dulce din Uniune este preparat numai în timpul lunilor de vară, o serie de indicatori de prejudiciu sunt practic identici pentru 2017 și perioada anchetei de reexaminare (1 iulie 2017-30 iunie 2018). Acest lucru se aplică în special producției și capacității de producție.

                     (99)

                     Astfel cum s-a menționat la considerentul 14, eșantionarea a fost utilizată pentru evaluarea situației economice a industriei din Uniune.

                     (100)

                     Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor prezentate de industria Uniunii și a răspunsurilor la chestionar verificate primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (101)

                     Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (102)

                     Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

                     (103)

                     Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

                     (104)

                     Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital.

               5.5.2.   Indicatori macroeconomici

         5.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

                     (105)

                     De la un nivel de circa 359 000 de tone în 2015, producția industriei Uniunii a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

                        Tabelul 6

                        Producția din Uniune

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Producția (tone)

                                 359 250

                                 343 539

                                 376 337

                                 376 437

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

                     (106)

                     Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei examinate.

                        Tabelul 7

                        Capacitatea de producție a Uniunii

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Capacitate (tone)

                                 465 311

                                 465 370

                                 465 876

                                 465 876

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

                     (107)

                     Gradul de utilizare a capacității de producție a urmat aceeași tendință precum producția, a crescut cu 5 % în perioada examinată, până la 81 %.

                        Tabelul 8

                        Utilizarea capacității Uniunii

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Gradul de utilizare a capacității (%)

                                 77

                                 74

                                 81

                                 81

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

               5.5.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

                     (108)

                     Vânzările industriei Uniunii din producția sa destinată comercializării sub marca distribuitorilor pe piața Uniunii către clienți neafiliați au crescut cu 3 % în perioada anchetei de reexaminare.

                        Tabelul 9

                        Volumul vânzărilor Uniunii

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Volumul vânzărilor din Uniune (marca distribuitorilor) către clienți neafiliați (în tone)

                                 214 495

                                 219 646

                                 225 522

                                 220 839

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                 Volumul vânzărilor din Uniune (marcă proprie și marca distribuitorilor) către clienți neafiliați (în tone)

                                 322 501

                                 330 246

                                 338 455

                                 330 875

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

                     (109)

                     Totalul vânzărilor (atât sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorilor) efectuate de industria Uniunii din producția sa pe piața Uniunii către clienți neafiliați a urmat același tipar precum vânzările sub marca distribuitorilor, și anume a crescut cu 3 % în perioada examinată.

                     (110)

                     Cota de piață deținută de industria Uniunii s-a situat la 94 % în 2015 și a crescut cu un punct procentual, la 95 %, în perioada anchetei de reexaminare.

                        Tabelul 10

                        Cota de piață a Uniunii

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Cota de piață a industriei Uniunii (marcă proprie și marca distribuitorilor) (%)

                                 94

                                 95

                                 95

                                 95

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    101

                                    101

                                    101

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

               5.5.2.3.   Creșterea economică

                     (111)

                     În intervalul cuprins între anul 2015 și perioada anchetei de reexaminare, consumul la nivelul Uniunii a crescut ușor, cu 2 %, dar industria Uniunii a reușit să își majoreze cota de piață cu 1 % printr-un volum mai mare de vânzări.

               5.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                     (112)

                     Nivelul ocupării forței de muncă în cadrul industriei Uniunii a scăzut inițial cu 11 % între 2015 și 2017, apoi a crescut cu 6 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, ocuparea forței de muncă la nivelul industriei Uniunii a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate, de la circa 2 200 la circa 2 100 echivalent normă întreagă (ENI).

                        Tabelul 11

                        Ocuparea forței de muncă

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Ocuparea forței de muncă în ENI

                                 2 203

                                 1 993

                                 1 964

                                 2 092

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    90

                                    89

                                    95

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

                     (113)

                     Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție (tone) pe ENI pe an, a început de la un nivel de 163 de tone pe ENI, a crescut mai întâi cu 17 % între anii 2015 și 2017 și a scăzut ulterior cu 7 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Per total, productivitatea a crescut cu 10 %, la 180 de tone pe ENI pe an. Aceasta reflectă utilizarea sporită de utilaje avansate în detrimentul forței de muncă manuale.

                        Tabelul 12

                        Productivitatea Uniunii

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Productivitatea (tone/ENI)

                                 163

                                 172

                                 192

                                 180

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    106

                                    117

                                    110

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

               5.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

                     (114)

                     Ancheta a stabilit o continuare a dumpingului, iar amploarea marjelor de dumping la nivel național, după cum se arată la considerentul 63, depășește nivelul de minimis.

                     (115)

                     În același timp, nivelul importurilor de produs care face obiectul reeexaminării în perioada anchetei de reexaminare, deși relativ limitat, s-a menținut semnificativ la 3,9 %.

                     (116)

                     Macro- și micro-indicatorii examinați arată că, deși măsurile antidumping și-au atins parțial scopul vizat de eliminare a prejudiciului suferit de producătorii din Uniune, industria încă se află sub o presiune continuă generată de prețurile scăzute utilizate de producătorii-exportatori din Thailanda.

                     (117)

                     Într-adevăr, performanța pe segmentul distribuitorilor, care se află în concurență directă cu importurile thailandeze, este nesatisfăcătoare în ceea ce privește rentabilitatea. Prețurile de vânzare ale industriei Uniunii pe acest segment de piață au scăzut cu 8 % în cursul perioadei examinate, în timp ce costurile de producție au crescut cu aproximativ 1 % în aceeași perioadă. În mod clar, industria Uniunii nu a fost în măsură să își recupereze costurile, ceea ce a condus la pierderi considerabile. Având în vedere importanța produselor vândute sub marca distribuitorilor în sectorul de afaceri cu porumb dulce al industriei Uniunii (aproximativ 67 % din volumul total de vânzări ale industriei Uniunii și aproape 57 % din valoarea vânzărilor), acest lucru a avut incidență asupra rentabilității generale. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping pe segmentul vânzărilor sub marca distribuitorilor și se consideră că industria Uniunii rămâne vulnerabilă.

               5.5.3.   Indicatori microeconomici

         5.5.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

                     (118)

                     Prețurile unitare pentru vânzările industriei Uniunii de produse sub marca distribuitorilor către clienți neafiliați au scăzut în perioada examinată cu 8 %, la 1 114 EUR/tonă.

                     (119)

                     Prețurile de vânzare ale industriei Uniunii pe piața Uniunii pentru produsele vândute sub marcă proprie și sub marca distribuitorilor către clienți neafiliați au scăzut cu 4 % în perioada examinată, la 1 311 EUR/tonă.

                        Tabelul 13

                        Prețul unitar pe piața Uniunii

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Prețul unitar al Uniunii (marca distribuitorilor) către clienți neafiliați (EUR/tonă)

                                 1 204

                                 1 106

                                 1 095

                                 1 114

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    92

                                    91

                                    92

                                 Prețul unitar al Uniunii (marcă proprie și marca distribuitorilor) către clienți neafiliați (EUR/tonă)

                                 1 365

                                 1 291

                                 1 289

                                 1 311

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    94

                                    96

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

               5.5.3.2.   Costurile cu forța de muncă

                     (120)

                     În intervalul cuprins între anul 2015 și perioada anchetei de reexaminare, costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 8 %, ca urmare a creșterii costurilor totale cu forța de muncă cu 2 % și a scăderii nivelului de ocupare a forței de muncă ENI cu 5 % în același interval.

                        Tabelul 14

                        Costurile medii cu forța de muncă per angajat

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Costul forței de muncă (EUR/ENI)

                                 30 529

                                 32 581

                                 35 537

                                 32 903

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    107

                                    116

                                    108

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate.
                                 ENI înseamnă echivalent normă întreagă.

               5.5.3.3.   Stocurile

                     (121)

                     Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei Uniunii a fost în scădere în cursul perioadei examinate. Acesta s-a diminuat cu 6 % în 2016 și 2017 și cu 59 % în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, ar trebui notat faptul că nivelul ridicat al stocurilor de la sfârșitul anului calendaristic este legat de faptul că recolta și conservarea se termină, de regulă, în luna septembrie a fiecărui an. Stocurile sunt, prin urmare, refăcute numai în timpul recoltei de vară și, ulterior, utilizate pe parcursul întregului an; așadar, nivelurile stocurilor în perioada anchetei de reexaminare trebuie analizate separat.

                        Tabelul 15

                        Stocurile

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Stocuri finale (tone)

                                 198 629

                                 186 248

                                 186 136

                                 80 885

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    94

                                    94

                                    41

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

               5.5.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

                     (122)

                     În cursul perioadei examinate, rentabilitatea vânzărilor industriei Uniunii de produse destinate comercializării sub marca distribuitorilor, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a scăzut de la un profit de 5,2 % în 2015 la o pierdere de 0,7 % în perioada anchetei de reexaminare.

                     (123)

                     Rentabilitatea produselor industriei Uniunii vândute sub marcă proprie și sub marca distribuitorilor a scăzut, de asemenea, de la 10 % în 2015 la 6,7 % în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, scăderea este mai puțin accentuată decât în cazul vânzărilor numai sub marca distribuitorilor. Scăderea rentabilității se explică prin faptul că prețurile de vânzare în cursul perioadei examinate au scăzut cu 4 %, în timp ce costurile de producție (în principal cele ale porumbului dulce neprocesat și ale cutiilor de conserve) au crescut cu 1 % pe parcursul aceleiași perioade. În mod clar, industria Uniunii nu a fost în măsură să repercuteze creșterea costurilor de producție asupra clienților săi.

                     (124)

                     Randamentul investițiilor („RI”), corespunzător profitului (vânzărilor atât sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorilor) exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în mare, tendința rentabilității. Acesta a scăzut de la un nivel de aproximativ 49 % în 2015 la 31,7 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, astfel scăzând cu 35 % de-a lungul perioadei examinate.

                     (125)

                     Fluxul de numerar net rezultat din activitățile operaționale s-a situat la aproximativ 17 milioane EUR în 2015. Acesta a crescut la aproximativ 24 de milioane EUR în perioada anchetei de reexaminare (o creștere de 42 %). Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a indicat că ar fi întâmpinat dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalului.

                        Tabelul 16

                        Rentabilitatea și randamentul investițiilor

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Rentabilitatea la nivelul Uniunii (marca distribuitorilor) (în % din vânzările nete)

                                 5,2

                                 -1,4

                                 -2,6

                                 -0,7

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    -27

                                    -50

                                    -13

                                 Rentabilitatea la nivelul Uniunii (marcă proprie și marca distribuitorilor) (în % din vânzările nete)

                                 10,0

                                 6,1

                                 4,8

                                 6,7

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    61

                                    48

                                    67

                                 Randamentul investițiilor (marcă proprie și marca distribuitorilor) (profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor)

                                 49,0

                                 27,3

                                 23,7

                                 31,7

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    56

                                    48

                                    65

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

                        Tabelul 17

                        Fluxul de numerar

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Fluxul de numerar (marca proprie și marca distribuitorilor) (EUR)

                                 17 197 966

                                 32 293 239

                                 16 496 604

                                 24 404 977

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    188

                                    96

                                    142

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

                     (126)

                     Investițiile anuale ale industriei Uniunii în producția de produse similare au crescut constant în perioada examinată, de la aproximativ 4 milioane EUR în 2015 la aproape 8 milioane EUR în perioada anchetei de reexaminare, și anume cu 85 %. Investițiile au fost realizate pentru reînnoirea echipamentelor existente și creșterea productivității.

                        Tabelul 18

                        Investițiile

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PAR

                                 Investiții nete (EUR)

                                 4 446 615

                                 5 622 002

                                 7 744 202

                                 8 232 340

                                    Indice (2015 = 100)

                                    100

                                    126

                                    174

                                    185

                                    Sursa: Date transmise de industria Uniunii și răspunsuri la chestionar verificate

               5.6.   Concluzie privind situația industriei Uniunii

                     (127)

                     O serie de indicatori au evoluat negativ între 2015 și perioada anchetei de reexaminare. Randamentul investițiilor a scăzut, la fel ca și rentabilitatea vânzărilor, ocuparea forței de muncă s-a redus cu 5 %. Importurile din Thailanda au crescut, cu un preț mediu în scădere. Randamentele recoltelor extrem de bune din 2014 au condus la niveluri ridicate ale stocurilor în 2015. În aceeași perioadă, importurile cu prețuri reduse din Thailanda au afectat negativ chiar și mai mult industria Uniunii. Ca reacție, industria Uniunii a redus prețurile și producția în 2016, pe lângă lichidarea stocurilor, ceea ce a afectat negativ rentabilitatea acestora. Abia în 2017, industria Uniunii a fost în măsură să crească producția, însă rentabilitatea a atins cel mai scăzut nivel, date fiind întârzierile la nivelul producției și al vânzărilor dintr-un an calendaristic.

                     (128)

                     Vânzările industriei Uniunii de porumb dulce pe segmentul vânzărilor sub marca distribuitorilor au înregistrat pierderi în cea mai mare parte a perioadei examinate. Industria are nevoie de vânzări sub marca distribuitorului, întrucât acestea reprezintă peste jumătate din totalul vânzărilor sale. Dată fiind importanța vânzărilor sub marca distribuitorului în valoarea totală a vânzărilor, rentabilitatea generală a scăzut de la 10 % la 6,7 %.

                     (129)

                     Unii indicatori au fost marcați de evoluții pozitive. Gradul de utilizare a capacității a crescut la 81 %. De asemenea, fluxurile de numerar și investițiile s-au majorat considerabil. Volumul vânzărilor industriei Uniunii sub marca distribuitorului, care sunt în concurență directă cu importurile thailandeze, a crescut cu 3 %. Totalul vânzărilor pe ambele segmente combinate s-a majorat cu același procent. Ar trebui totuși să se noteze faptul că importurile din Thailanda au împiedicat industria Uniunii să propage creșterile costurilor la clienți și, astfel, industria Uniunii nu a putut atinge niveluri satisfăcătoare ale rentabilității pentru a menține o cotă de piață substanțială pe o piață pe care numai industria Uniunii și importurile thailandeze concurează, întrucât importurile din alte țări terțe sunt dispersate și nesemnificative.

                     (130)

                     Cele două segmente (marca distribuitorilor și marca proprie) arată situații diferite ale industriei Uniunii. Pe de o parte, pe segmentul vânzărilor sub marca proprie, industria Uniunii nu se confruntă cu o concurență directă puternică. Puterea deținătorilor de mărci este solidă și piața este consolidată. Pe de altă parte, distribuitorii sunt cei care stabilesc prețurile pe segmentul vânzărilor sub marca distribuitorilor. Din cauza concurenței importurilor thailandeze, prețurile sunt în mod constant sub presiune. Drept urmare, este mai dificil pentru producătorii din Uniune să transfere creșterile costurilor de producție (în principal porumb dulce și cutii de conserve) asupra distribuitorilor, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Thailanda.

                     (131)

                     Se pare că industria Uniunii a fost în măsură să își sporească cota de piață prin favorizarea volumelor în detrimentul prețurilor. Cu toate acestea, nu poate fi ignorat faptul că, pentru cea mai mare parte a perioadei examinate și a activităților comerciale cu porumb dulce (marca distribuitorilor), industria Uniunii a înregistrat pierderi.

                     (132)

                     În urma comunicării constatărilor finale, guvernul thailandez și doi producători-exportatori au susținut că există o amenințare potențială care provine mai degrabă din volumul crescut de importuri de porumb dulce provenite din China, cu prețuri de import mai scăzute, iar nu din importurile thailandeze.

                     (133)

                     În timp ce importurile din China au un preț mediu mai mic, volumul importurilor în perioada anchetei de reexaminare erau încă neglijabile (cotă de piață de 0,4 %), prin urmare, importurile respective nu au fost luate în considerare în evaluarea prejudiciului. Această afirmație a fost respinsă.

                     (134)

                     Guvernul Thailandei și cei doi producători-exportatori au afirmat, de asemenea, că rezultatele slabe ale industriei din Uniune s-au datorat condițiilor meteorologice deosebite din Europa în 2018. Cei doi producători-exportatori au făcut referire la un articol de presă (14) referitor la recolta de porumb din 2018. Comisia remarcă, în primul rând, faptul că recolta de porumb dulce din 2018 nu afectează rezultatele industriei din Uniune în perioada examinată (care s-a încheiat în iunie 2018), deoarece vânzările până în iunie 2018 se bazează pe recolta anului precedent. În al doilea rând, articolul nu este relevant, deoarece porumbul dulce este o plantă diferită care nu este utilizată pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării.

                     (135)

                     Industria din Uniune a susținut că evaluarea prejudiciului ar trebui să poată distinge cutiile mari de conserve vândute sub marca distribuitorilor, caz în care producătorii-exportatori din Thailanda au avut o cotă de piață cuprinsă între 20 % și 30 %, iar industria din Uniune a suferit o rentabilitate scăzută și un prejudiciu important.

                     (136)

                     Astfel cum se menționează în considerentul 96, piața porumbului dulce este caracterizată prin două canale de vânzare, sub marca distribuitorilor și sub marcă proprie. În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază și astfel cum s-a procedat în ancheta inițială care a dus la stabilirea taxei, evaluarea prejudiciului s-a bazat pe performanța globală a industriei Uniunii (marca proprie + marca distribuitorilor), precum și, pentru o serie de indicatori ai prejudiciului (rentabilitate, volumul vânzărilor și prețurile vânzărilor), pe marca distribuitorilor. Nu există circumstanțe modificate care să justifice utilizarea unei metodologii diferite. Prin urmare, solicitarea a fost respinsă.

                     (137)

                     Situația prejudiciului industriei din Uniune este mixtă. Măsurile antidumping și-au realizat, parțial, obiectivul prin eliminarea unei părți a prejudiciului suferit de către industria Uniunii, ca urmare a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda. Cu toate acestea, în ansamblu, în special ținând seama de rentabilitatea redusă, situația industriei Uniunii este încă vulnerabilă și fragilă.

                     (138)

                     În consecință, în ceea ce privește cele de mai sus, Comisia a concluzionat că, deși industria Uniunii a suferit un prejudiciu în perioada anchetei de reexaminare, acesta nu poate fi considerat important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

               6.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

                     (139)

                     Comisia a concluzionat, la considerentul 138, că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din Thailanda, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Pe baza tendințelor descrise mai sus, se pare că măsurile antidumping și-au atins parțial scopul prevăzut de a elimina prejudiciul suferit de către producătorii din Uniune. Cu toate acestea, după cum reiese din evoluția negativă a unei serii de indicatori de prejudiciu, industria din Uniune se află încă într-o situație fragilă și vulnerabilă.

                     (140)

                     În această privință, Comisia a examinat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din țara în cauză, atractivitatea pieței Uniunii și impactul importurilor din țara în cauză asupra situației industriei din Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

               6.1.   Capacitate de producție/procesare neutilizată

                     (141)

                     Astfel cum s-a menționat la considerentele 68-70, exportatorii thailandezi dispun de o capacitate neutilizată semnificativă pentru a-și spori rapid exporturile. În plus, capacitatea de procesare neutilizată din Thailanda este estimată la aproximativ 150 000 de tone, reprezentând aproape de 10 ori mai mult volumul de export al Thailandei în Uniune.

               6.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

                     (142)

                     Date fiind prețurile mai lucrative de pe piața Uniunii în raport cu piețe din țări terțe, după cum se descrie la considerentul 72, este probabil ca importante cantități exportate în prezent în aceste țări să fie redirecționate către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.

                     (143)

                     Pe această bază, în absența măsurilor, ar fi probabil ca prezența producătorilor thailandezi pe piața din Uniune să crească considerabil în ceea ce privește atât volumul, cât și cota de piață, la prețuri de dumping care ar exercita presiuni sporite asupra prețurilor de vânzare ale industriei Uniunii.

               6.3.   Impactul asupra industriei Uniunii

                     (144)

                     Odată cu apariția probabilă a unor cantități mari de importuri din Thailanda care să subcoteze prețurile, industria Uniunii ar fi obligată să își reducă producția sau prețurile. Chiar și o subcotare mică are un impact semnificativ asupra rentabilității industriei Uniunii, după cum se arată în analiza vânzărilor sub marca distribuitorilor, la considerentele 122 și 123.

                     (145)

                     Dată fiind fragilitatea industriei Uniunii, scăderea volumelor de producție și a prețurilor de vânzare ar duce la o deteriorare foarte rapidă a rentabilității industriei, precum și a altor indicatori de performanță.

               6.4.   Concluzie cu privire la probabilitatea reapariției prejudiciului

                     (146)

                     Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că există o probabilitate de reapariție a unui prejudiciu important în cazul expirării măsurilor antidumping actuale.

                     (147)

                     Doi producători-exportatori au afirmat că nu există probabilitatea reapariției prejudiciului material, deoarece Comisia nu a prezentat suficiente dovezi concrete în acest sens, în principal pentru că piața Uniunii nu este piața principală și cea preferată pentru produsul care face obiectul reexaminării, iar indicatorii economici existenți indică evoluții pozitive. Această chestiune a fost, de asemenea, ridicată de Guvernul Thailandei.

                     (148)

                     Dovezile privind probabilitatea reapariției prejudiciului sunt detaliate în considerentele 139-145, în care Comisia a efectuat o evaluare prospectivă pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului. O astfel de analiză nu se bazează exclusiv pe situația actuală privind piața principală și cea preferată pentru produsul care face obiectul reexaminării și pe performanța industriei din Uniune, ci analizează situația probabilă de pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

               7.   INTERESUL UNIUNII

                     (149)

                     În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblul său. Interesul Uniunii a fost determinat pe baza aprecierii tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               7.1.   Interesul industriei Uniunii

                     (150)

                     Astfel cum s-a menționat la considerentul 139, industria Uniunii se află în continuare într-o situație fragilă și vulnerabilă. Aceasta ar putea utiliza răgazul obținut prin prelungirea măsurilor pentru a crește nivelul prețurilor sale de vânzare (în special pentru produsele sub marca distribuitorilor) cu scopul de a-și recupera costurile de producție majorate. Aceasta ar permite industriei Uniunii să își îmbunătățească situația financiară.

               7.2.   Interesul distribuitorilor și al consumatorilor

                     (151)

                     În cadrul anchetei anterioare de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a concluzionat că distribuitorii nu vor fi afectați în mod disproporțional, chiar și în cazul prelungirii măsurilor.

                     (152)

                     În contextul anchetei actuale, Comisia nu a găsit nicio dovadă care să sugereze că această situație s-a modificat ulterior anchetei anterioare de reexaminare. Niciun distribuitor nu a cooperat în cadrul anchetei și nici nu a susținut că această concluzie nu mai este valabilă. În consecință, Comisia a concluzionat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ major asupra situației financiare a distribuitorilor și că prelungirea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător.

                     (153)

                     În ceea ce privește consumatorii, cheltuielile medii pe gospodărie pentru porumb dulce sunt foarte limitate. Ținând cont de nivelul moderat al măsurilor actuale, efectele menținerii măsurilor ar fi probabil neglijabile pentru consumatori.

                     (154)

                     Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, se consideră că situația distribuitorilor și a utilizatorilor din Uniune nu este susceptibil să fie afectată în mod substanțial de măsurile propuse.

               7.3.   Riscul penuriei de aprovizionare/concurenței pe piața Uniunii

                     (155)

                     Consumul în Uniune a rămas stabil, la aproximativ 365 000 de tone. Capacitatea de producție a industriei Uniunii a depășit constant cererea din Uniune în perioada examinată, atingând un nivel de aproape 466 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Se pare că industria Uniunii dispune de capacitate neutilizată pentru a-și spori producția în eventualitatea unei creșteri a cererii. Importurile din alte țări terțe, în special Statele Unite ale Americii și China, pot, de asemenea, să satisfacă o parte a cererii. Într-adevăr, obiectivul măsurilor antidumping nu este acela de a împiedica importurile din Thailanda în Uniune. Luând în considerare nivelul scăzut al taxei antidumping, se preconizează că importurile thailandeze vor continua să reprezinte o anumită cotă pe piața Uniunii.

                     (156)

                     Având în vedere considerentele de mai sus, nu se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping ar conduce, probabil, la un deficit de aprovizionare a pieței Uniunii sau la o restrângere a concurenței pe piața Uniunii.

               7.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

                     (157)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produse care fac obiectul reexaminării.

               8.   MĂSURILE ANTIDUMPING

                     (158)

                     Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului, reapariția prejudiciului și interesul Uniunii, măsurile antidumping privind porumbul dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ar trebui menținute.

                     (159)

                     Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande menținerea măsurilor existente. De asemenea, părților interesate li s-a acordat un termen pentru a prezenta observații ulterior acestei comunicări și pentru a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.

                     (160)

                     Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (15), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, dobânda care trebuie plătită ar trebui să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

                     (161)

                     Comitetul înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis niciun aviz,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1

               (1)   Se impune o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de porumb dulce boabe (Zea mays var. saccharata), pregătit sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, încadrat în prezent la codul NC ex 2001 90 30 (codul TARIC 2001903010) și porumb dulce boabe (Zea mays var. saccharata) preparat sau conservat în alt mod decât în oțet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, încadrat în prezent la codul NC ex 2005 80 00 (codul TARIC 2005800010), originar din Regatul Thailandei.

               (2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este următorul:

                           Societate

                           Taxă antidumping (%)

                           Cod adițional TARIC

                           Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thailanda

                           3,1

                           A789

                           Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda

                           14,3

                           A890

                           Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailanda

                           12,8

                           A790

                           River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000, Thailanda

                           12,8

                           A791

                           Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailanda

                           11,1

                           A792

                           Producători-exportatori cooperanți enumerați în anexă

                           12,9

                           A793

                           Toate celelalte societăți

                           14,3

                           A999

               (3)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

            Articolul 2
            Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat pentru a include un nou producător-exportator și pentru a atribui producătorului respectiv nivelul taxei antidumping medii ponderate aplicabile societăților cooperante neincluse în eșantionul anchetei inițiale, în cazul în care un nou producător-exportator din Thailanda prezintă Comisiei elemente de probă suficiente care atestă că:

                        (a)

                        nu a exportat în Uniune produsul descris la alineatul (1) în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și 31 decembrie 2005 (perioada anchetei inițiale);

                        (b)

                        nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Thailanda care face obiectul unor măsuri antidumping impuse prin prezentul regulament; și

                        (c)

                        a exportat efectiv în Uniune produsul care face obiectul reexaminării sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune după încheierea perioadei anchetei inițiale.

            Articolul 3
            Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 28 noiembrie 2019.

                  Pentru Comisie

                  Președintele

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

            (2)  Regulamentul (CE) nr. 682/2007 al Consiliului din 18 iunie 2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 159, 20.6.2007, p. 14).

            (3)  Regulamentul (CE) nr. 954/2008 al Consiliului din 25 septembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 682/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 260, 30.9.2008, p. 1).

            (4)  Decizia 2007/424/CE a Comisiei din 18 iunie 2007 privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurii antidumping cu privire la importurile anumitor preparate sau conserve de porumb zaharat boabe originare din Thailanda (JO L 159, 20.6.2007, p. 42).

            (5)  Regulamentul (CE) nr. 847/2009 al Consiliului din 15 septembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 682/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 246, 18.9.2009, p. 1).

            (6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului din 2 septembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 244, 13.9.2013, p. 1).

            (7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2014 al Consiliului din 24 martie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări intermediare efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 91, 27.3.2014, p. 1).

            (8)  Aviz ca urmare a hotărârilor din 14 decembrie 2017 și 28 martie 2019 în cauzele T-460/14 și, respectiv, C-144/18 P, cu privire la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2014 al Consiliului de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO C 291/3, 29.8.2019, p. 3).

            (9)  Anunț privind expirarea iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 440, 21.12.2017, p. 21).

            (10)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Regatul Thailandei (JO C 322, 12.9.2018, p. 4).

            (11)  Articolul IEG Vu din 24.10.2018 în cadrul informațiilor transmise de AETMD la 29.3.2019, anexa 8.

            (12)  Informații transmise de AETMD la 29.3.2019.

            (13)  Exporturile a 13 643 de tone de produs care face obiectul reexaminării (a se vedea tabelul 2) comparativ cu o capacitate totală de rezervă de 150 000 de tone.

            (14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1

            (15)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

            ANEXĂ

               Lista producătorilor-exportatori cooperanți menționați la articolul 1 alineatul (2) la codul adițional TARIC A793

                        Denumire

                        Adresă

                        Agro-On (Thailand) Co., Ltd.

                        50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailanda

                        B.N.H. Canning Co., Ltd.

                        425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600,Thailanda

                        Boonsith Enterprise Co., Ltd.

                        7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailanda

                        Erawan Food Public Company Limited

                        Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailanda

                        Great Oriental Food Products Co., Ltd.

                        888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailanda

                        Lampang Food Products Co., Ltd.

                        22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailanda

                        O.V. International Import-Export Co., Ltd.

                        121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailanda

                        Pan Inter Foods Co., Ltd.

                        400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailanda

                        Siam Food Products Public Co., Ltd.

                        3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailanda

                        Viriyah Food Processing Co., Ltd.

                        100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailanda

                        Vita Food Factory (1989) Ltd.

                        89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda