title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 al Comisiei din 17 ianuarie 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză

text:
                  18.1.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 16/5

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/72 AL COMISIEI
         din 17 ianuarie 2019
         de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 15 și articolul 24 alineatul (1),
         întrucât:
         1.   PROCEDURĂ

         1.1.   Deschidere

                     (1)

                     La 21 decembrie 2017, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antisubvenție privind importurile în Uniune de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”, „China” sau „țara în cauză”). Deschiderea procedurii s-a bazat pe articolul 10 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (2)..

                     (2)

                     Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la data de 8 noiembrie 2017 de Asociația producătorilor europeni de biciclete (denumită în continuare „EBMA” – European Bicycle Manufacturers Association sau „reclamantul”) în numele unor producători din Uniune reprezentând peste 25 % din producția totală de biciclete electrice a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă atestând subvenționarea și prejudiciile cauzate de aceasta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

                     (3)

                     Înainte de deschiderea anchetei antisubvenție, Comisia a notificat Guvernului Chinei (denumit în continuare „GC”) (3) că primise o plângere documentată în mod corespunzător și a invitat GC la consultări în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază. GC a acceptat invitația la consultări care s-au desfășurat la 18 decembrie 2017. În cadrul consultărilor, s-a luat notă în mod corespunzător de observațiile prezentate de GC. Cu toate acestea, nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată.

                     (4)

                     La 18 iulie 2018, Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de același produs originar din RPC (4) („regulamentul antidumping”), printr-o anchetă care fusese deschisă prin avizul publicat la 20 octombrie 2017 (5) („ancheta antidumping paralelă”).

                     (5)

                     Analizele privind prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, realizate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping paralele, sunt identice mutatis mutandis, întrucât definiția industriei din Uniune, a producătorilor reprezentativi din Uniune și a perioadei de anchetă sunt aceleași în cazul ambelor anchete. Toate elementele relevante ale acestor aspecte au fost luate în considerare în prezenta anchetă.

                     (6)

                     GC, Camera de Comerț din China pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice (denumită în continuare „CCCME”), Colectivul Importatorilor Europeni de Biciclete Electrice (denumit în continuare „CEIEB”), cel din urmă reprezentând mai multe părți interesate, au formulat observații după deschiderea procedurii.

                     (7)

                     Aceste părți au susținut că motivele pentru care Comisia a acordat tratamentul confidențial al identității unora dintre părțile interesate care susțin plângerea erau atât insuficiente cât și neîntemeiate. Părțile au adăugat că unii producători din Uniune importă biciclete electrice complete din RPC și astfel, în temeiul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, aceștia pot să nu fie considerați ca membri ai industriei din Uniune. Părțile au subliniat faptul că tratamentul confidențial al identității unora dintre părțile interesate împiedică producătorii-exportatori să examineze în mod corespunzător situația în acest caz. În aceeași ordine de idei, părțile au afirmat că plângerea nu conține nici o listă a tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune ai produsului similar, nici volumul sau valoarea produsă de acești producători.

                     (8)

                     Comisia a respins această afirmație. Comisia a reamintit că articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază nu exclude posibilitatea ca unii producători din Uniune să fie considerați ca făcând parte din industria internă doar pentru că aceștia importă produsul în cauză. În plus, Comisia a fost satisfăcută de nivelul de sprijin exprimat de industria din Uniune pentru deschiderea cazului de față. În plus, plângerea conținea o listă a producătorilor cunoscuți din Uniune (6), precum și volumul total al producției lor (7). În consecință, părțile interesate au fost în măsură să evalueze lista producătorilor cunoscuți din Uniune care fabrică produsul similar.

                     (9)

                     Aceste informații au permis ca GC, CCCME și CEIEB să identifice faptul că două societăți enumerate în listă ca producători din Uniune importă, de asemenea, biciclete electrice din țara în cauză. Prin urmare, este clar că aceste părți interesate au putut să își exercite pe deplin dreptul la apărare în această privință.

                     (10)

                     Prin urmare, argumentele au fost respinse.

                     (11)

                     CCCME a susținut în continuare că plângerea nu deținea nivelul necesar de dovezi pentru a duce la deschiderea unei anchete. CCCME a comunicat patru motive în sprijinul acestei afirmații.

                     (12)

                     În primul rând, datele de import, întemeiate pe statisticile de export chinezești obținute de la autoritățile vamale din China, împreună cu modificările aduse acestora pentru a filtra produsul care face obiectul prezentei anchete, nu ar trebui să fie considerate confidențiale, iar sursa acestora ar trebui să fie analizată în mod corespunzător de către Comisie.

                     (13)

                     În al doilea rând, anumite informații din plângere, cum ar fi, de exemplu, pretinsa supracapacitate a sectorului relevant din RPC, este înșelătoare întrucât ele nu se referă doar la sectorul bicicletelor electrice, ci la întregul sector al bicicletelor convenționale și al bicicletelor electrice. În mod similar, valoarea pieței de biciclete electrice a Uniunii ar fi supraestimată întrucât aceasta acoperă toate vehiculele electrice ușoare și nu numai bicicletele electrice.

                     (14)

                     În al treilea rând, deși plângerea se concentrează asupra afirmațiilor privind subvenționarea pieței de biciclete electrice din China, aceasta nu examinează deloc subvențiile existente în Europa.

                     (15)

                     În al patrulea rând, potrivit CCCME, plângerea a făcut o serie de afirmații nejustificate care sunt dăunătoare pentru industria bicicletelor electrice din RPC, pretinzând că producătorii din Uniune sunt cei care stimulează inovarea în acest sector și că producătorii chinezi nu fac decât să copieze tehnologia actuală a bicicletelor electrice elaborată în Uniune.

                     (16)

                     Comisia a efectuat o analiză a plângerii în conformitate cu articolul 10 din regulamentul de bază, ajungând la concluzia că cerințele pentru inițierea unei anchete erau îndeplinite, și anume caracterul adecvat și exactitatea dovezilor prezentate de reclamant erau suficiente. În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din regulamentul de bază, o plângere trebuie să conțină informațiile pe care reclamantul le poate obține în mod rezonabil privind factorii indicați în cadrul ei. Pe baza dovezilor furnizate, Comisia a considerat că cerința respectivă a fost îndeplinită. În acest sens, niciunul dintre aspectele menționate de CCCME nu a fost determinant pentru decizia Comisiei de a deschide ancheta cu privire la pretinsa subvenționare prejudiciabilă.

                     (17)

                     În primul rând, în ceea ce privește datele de import chinezești, Comisia se referă la secțiunea 3.2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/671 („regulamentul de înregistrare”) (8) și la secțiunea 4.3.1 din prezentul regulament, în care argumentul respectiv este tratat suficient.

                     (18)

                     În al doilea rând, în ceea ce privește argumentul referitor la supracapacitatea din China, este într-adevăr relevant să se analizeze supracapacitățile pentru ansamblul bicicletelor convenționale și electrice, întrucât capacitatea de producție pentru bicicletele convenționale poate fi transformată, cu mici costuri sau eforturi, pentru a fabrica biciclete electrice (a se vedea considerentul 634) și există elemente de probă la dosar potrivit cărora acest lucru este, într-adevăr, efectuat cu regularitate de către societățile care fabrică ambele produse.

                     (19)

                     În sfârșit, elementele referitoare la inovare și copiere sau subvenții în UE nu au avut nicio influență asupra evaluării realizate de Comisie care se află la baza deschiderii acestui caz, întrucât nu au făcut parte din factorii care au fost luați în considerare în acest scop.

                     (20)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că plângerea conținea suficiente elemente de probă privind subvenționarea și prejudiciile importante care rezultă din aceasta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

               1.2.   Înregistrarea importurilor

                     (21)

                     La 31 ianuarie 2018, reclamantul a depus o cerere de înregistrare a importurilor de biciclete electrice din RPC în temeiul articolului 24 alineatul (5) din regulamentul de bază. La 3 mai 2018, Comisia a publicat regulamentul de înregistrare, prin care importurile de biciclete electrice din RPC sunt supuse înregistrării începând cu data de 4 mai 2018.

                     (22)

                     Drept răspuns la cererea de înregistrare, părțile interesate au prezentat observații care au fost abordate în regulamentul de înregistrare. Comisia a confirmat faptul că reclamanții au prezentat suficiente elemente de probă care să justifice necesitatea de a înregistra importurile. În special, importurile și cotele de piață din RPC crescuseră în mod considerabil. Prin urmare, observațiile au fost respinse.

               1.3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

                     (23)

                     Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2016 și 30 septembrie 2017 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada dintre 1 ianuarie 2014 și 30 septembrie 2017 (denumită în continuare „perioada examinată”).

               1.4.   Părțile interesate

                     (24)

                     În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. De asemenea, Comisia a informat în mod specific reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și GC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile cunoscute ca părți vizate, în legătură cu deschiderea anchetei și le-a invitat să ia parte la aceasta.

                     (25)

                     Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

               1.5.   Eșantionarea

                     (26)

                     În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion al părților interesate în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

               1.5.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

                     (27)

                     În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celor mai mari volume reprezentative de vânzări de produs similar în perioada de anchetă, asigurând în același timp diversitatea tipurilor de produse și o distribuție geografică.

                     (28)

                     Acest eșantion a fost constituit din patru producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 60 % din volumul producției totale și 58 % din vânzările totale realizate de industria din Uniune. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu.

                     (29)

                     Având în vedere cele de mai sus, Comisia a confirmat că eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

               1.5.2.   Eșantionarea importatorilor

                     (30)

                     Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

                     (31)

                     Douăzeci și unu de importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune, un eșantion format din cinci importatori neafiliați. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la constituirea eșantionului.

                     (32)

                     Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că eșantionul este reprezentativ pentru importatorii cooperanți.

               1.5.3.   Constituirea eșantionului de producători-exportatori

                     (33)

                     Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat autorităților din GC să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

                     (34)

                     78 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a selectat următorul eșantion de cinci grupuri de producători-exportatori pe baza volumului produsului în cauză menționat în considerentul 60 de mai jos exportat către Uniune, luând în considerare, de asemenea, nivelul investițiilor legate de produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă și răspândirea geografică. Acesta este considerat a fi cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil.

                                 —

                                 Bodo Vehicle Group Co., Ltd. (Bodo),

                                 —

                                 Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd. (Giant),

                                 —

                                 Jinhua Vision Industry Co., Ltd. și Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. (Grupul Jinhua Vision),

                                 —

                                 Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. (Grupul Rununion),

                                 —

                                 Yadea Technology Group Co., Ltd. (Grupul Yadea).

                     (35)

                     Grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion (denumiți în continuare „producători-exportatori incluși în eșantion”) au reprezentat 43 % din totalul importurilor de produs în cauză în Uniune.

                     (36)

                     În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și GC, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Au fost primite observații cu privire la eșantionul propus de la reclamant și de la trei producători-exportatori, din care unul a fost inclus, iar doi nu au fost incluși în eșantion.

                     (37)

                     Reclamantul a observat că Tianjin și Jiangsu sunt provinciile cu cea mai mare producție de biciclete electrice. În acest sens, reclamantul a susținut că în eșantionul propus societățile cu sediul în Tianjin erau subreprezentate și a propus să se introducă un alt producător-exportator în eșantion.

                     (38)

                     Comisia a observat că două societăți din ansamblul producătorilor-exportatori sau grupului de societăți incluse în eșantion au sediul în Tianjin. Prin urmare, Comisia a considerat că societățile cu sediul în localitatea Tianjin erau suficient reprezentate.

                     (39)

                     Un producător-exportator care a cooperat, care nu a fost inclus în eșantion, a solicitat să fie inclus în eșantion. Cererea sa s-a bazat pe trei elemente. În primul rând, societatea a exportat către Uniune prin intermediul unui comerciant afiliat. În al doilea rând, societatea a importat o cantitate mare de material de intrare. În al treilea rând, includerea societății ar avea ca rezultat o răspândire geografică mai mare a eșantionului.

                     (40)

                     Comisia nu a considerat că primele două elemente reprezintă un criteriu pentru selectarea unui eșantion, care ar trebui să se bazeze, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1), pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi ale produsului care face obiectul unei anchete care poate fi examinat în intervalul de timp disponibil. În plus, printre societățile care s-au făcut cunoscute în timpul exercițiului de eșantionare, există mai multe societăți care au efectuat vânzări în Uniune prin intermediul unui comerciant afiliat și exportau, de asemenea, material de intrare. În plus, Comisia a considerat deja suficientă răspândirea geografică la care s-a ajuns în eșantionul propus, care acoperă trei dintre cele mai importante regiuni pentru producția de biciclete electrice, prin urmare, cererea a fost respinsă.

                     (41)

                     Un producător-exportator, care a fost inclus în eșantion, a solicitat să fie exclus din eșantion. Cererea sa s-a bazat pe trei elemente. În primul rând, societatea a exportat un volum mai mic decât celelalte patru grupuri incluse în eșantion. În al doilea rând, ea a redeclarat un nivel mai scăzut al investițiilor, clarificând faptul că suma luată în considerare de Comisie include investițiile în alte produse. În al treilea rând, ea e prezentă într-o zonă geografică care este acoperită deja de alte societăți care fac parte din eșantion.

                     (42)

                     Comisia și-a bazat selecția nu numai pe volumele de export către Uniunea Europeană, ea luând, de asemenea, în considerare indicii privind pretinsa subvenționare, în conformitate cu informațiile disponibile privind ultimele conturi anuale disponibile ale societăților cooperante și răspândirea geografică, în cursul perioadei de anchetă. Luând în considerare toți acești factori, s-a considerat că producătorul-exportator în cauză era deja reprezentat de eșantionul selectat.

                     (43)

                     În consecință, Comisia a decis să rețină eșantionul propus ca eșantion final.

               1.6.   Examinarea individuală

                     (44)

                     Doi producători-exportatori neincluși în eșantion au solicitat în mod oficial o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază, oferind un răspuns la chestionarul antisubvenție destinat producătorilor-exportatori. Unul dintre aceștia este un grup de două societăți afiliate, în timp ce celălalt producător nu are societăți afiliate implicate în produsul în cauză. Cu toate acestea, examinarea unui număr atât de mare de cereri, pe lângă cele cinci grupuri de societăți incluse în eșantion, ar complica inutil procedura și nu ar putea fi efectuată în mod rezonabil în perioada disponibilă pentru prezenta anchetă. Comisia a observat, de asemenea, că această anchetă se desfășoară în paralel cu ancheta antidumping privind același produs în cauză și, de asemenea, coincide cu alte anchete efectuate de Comisie în același timp. Prin urmare, Comisia a decis să nu aprobe nicio cerere de examinare individuală și a informat în consecință societățile în cauză.

                     (45)

                     Un producător-exportator, Wettsen Corporation, a reiterat faptul că situația sa ar fi trebuit să fie examinată în mod individual și că în cazul său, puteau fi calculate valoarea individuală a subvenției și a marjei de prejudiciu. Această societate a susținut că ar fi incorect și nerezonabil ca subvenția și marja de prejudiciu care i se aplică să se bazeze pe datele de la societățile incluse în eșantion.

                     (46)

                     Comisia a respins aceste observații, deoarece a considerat că eșantionul selectat este deja reprezentativ, astfel cum se arată în considerentul 35, întrucât este compus din cinci grupuri de producători, constând din 11 entități juridice diferite. În consecință, eșantionul este în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a confirmat că, în perioada de timp disponibilă pentru anchetă, nu ar fi putut efectua analiza pentru o societate suplimentară. Comisia a remarcat faptul că, în orice caz, acești producători-exportatori cooperanți pot solicita reexaminări accelerate în temeiul articolului 20 din regulamentul de bază.

               1.7.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

                     (47)

                     Un chestionar a fost trimis GC. El a inclus chestionare specifice pentru Banca Chineză de Dezvoltare (China Development Bank, „CDB”), Banca de Export Import a Chinei (China Export Import Bank, „EXIM Bank”), Banca Chinei (Bank of China, „BOC”), Banca Agricolă a Chinei (Agricultural Bank of China, „ABC”), Banca Chineză de Construcții (China Construction Bank, „CCB”), Banca pentru Industrie și Comerț a Chinei (Industrial and Commercial Bank of China, „ICBC”) și Corporația Chineză a Asigurărilor pentru Exporturi și Credite (Chinese Export & Credit Insurance Corporation, denumită în continuare „Sinosure”). Aceste bănci și instituții au fost menționate în mod specific în plângere (pe baza, printre altele, a constatărilor făcute de Comisie în cadrul anchetelor anterioare) ca fiind organisme publice sau organisme cărora li se ordonă și care sunt însărcinate să acorde subvenții în favoarea industriilor încurajate, inclusiv a producătorilor de biciclete electrice.

                     (48)

                     În plus, Guvernului Chinei i s-a solicitat să trimită chestionarul specific destinat instituțiilor financiare către orice alte instituții financiare care acordă împrumuturi sau credite la export producătorilor-exportatori incluși în eșantion sau cumpărătorilor acestora (în contextul creditelor la export acordate cumpărătorilor), astfel cum au fost identificate chiar de producătorii-exportatori incluși în eșantion. Comisia a solicitat producătorilor-exportatori să furnizeze GC lista relevantă a instituțiilor financiare care trebuie contactate. De asemenea, GC a fost invitat să colecteze toate răspunsurile furnizate de aceste instituții financiare și să le transmită direct Comisiei.

                     (49)

                     Pe de altă parte, chestionarul pentru GC a inclus chestionare specifice pentru acei producători de material de intrare (și anume, baterii, motoare și alte componente de biciclete deja asamblate sau nu) care sunt întreprinderi parțial sau integral deținute de stat („ÎS”) sau întreprinderi private care funcționează sub conducerea guvernului. În plus, GC i s-a solicitat să trimită acest chestionar specific pentru producătorii de material de intrare către orice alt producător care a furnizat material de intrare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, astfel cum a fost identificat chiar de către aceștia din urmă. Comisia a solicitat producătorilor-exportatori să furnizeze autorităților chineze lista relevantă a entităților care trebuie contactate. De asemenea, GC a fost invitat să colecteze toate răspunsurile furnizate de aceste societăți și să le transmită direct Comisiei.

                     (50)

                     Un furnizor de material de intrare, Bafang Electric (Suzhou) Co., Ltd. (denumit în continuare „Bafang”) s-a manifestat din proprie inițiativă și a solicitat furnizarea unui chestionar pentru producătorii de material de intrare. Această societate a furnizat material de intrare unui număr de trei dintre cei cinci producători-exportatori incluși în eșantion. Prin urmare, Comisia a trimis societății Bafang chestionarul specific pentru producătorii de material de intrare.

                     (51)

                     De asemenea, au fost trimise chestionare celor cinci grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion și importatorilor neafiliați.

                     (52)

                     Comisia a primit răspunsuri la chestionar din partea GC. Acestea au cuprins răspunsuri la chestionarele specifice din partea EXIM Bank, ABC, BOC, ICBC și Sinosure. Comisia a primit, de asemenea, răspunsuri la chestionar din partea celor cinci grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, de la furnizorul chinez de material de intrare menționat în considerentul 50, precum și de la producătorii din Uniune incluși în eșantion și de la importatorii neafiliați incluși în eșantion.

                     (53)

                     Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenției, a prejudiciului cauzat de aceasta și a interesului Uniunii.

                     (54)

                     A avut loc o vizită de verificare la fața locului la sediul Ministerului Comerțului din China, în cursul căreia au participat, de asemenea, funcționari din cadrul altor ministere relevante (denumită în continuare „vizită de verificare la GC”). În plus, reprezentanți ai următoarelor instituții financiare au fost prezenți pe parcursul acestei vizitei de verificare:

                                 —

                                 Export Import Bank of China (Banca de Export Import a Chinei), Beijing, China;

                                 —

                                 Industrial and Commercial Bank of China (Banca pentru Industrie și Comerț a Chinei), Beijing, China;

                                 —

                                 Agricultural Bank of China (Banca Agricolă a Chinei), Beijing, China;

                                 —

                                 Bank of China (Banca Chinei), Beijing, China,

                                 —

                                 China Export & Credit Insurance Corporation (Corporația Chineză a Asigurărilor pentru Exporturi și Credite), Beijing, China.

                     (55)

                     De asemenea, s-au efectuat vizite de verificare în conformitate cu articolul 26 din regulamentul de bază la sediile următoarelor societăți:

                                       Producătorii din Uniune incluși în eșantion

                                             —

                                             Accell Group (Heerenveen, Țările de Jos),

                                             —

                                             Eurosport DHS SA (Deva, România) și societatea lor afiliată Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Germania),

                                             —

                                             Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Germania),

                                             —

                                             Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Țările de Jos);

                                       Producători-exportatori din RPC incluși în eșantion

                                             —

                                             Yadea Group

                                                         —

                                                         Yadea Technology Co., Ltd., Wuxi, China,

                                                         —

                                                         Tianjin Yadea Industry Co., Ltd., Tianjin, China,

                                                         —

                                                         Wuxi Yadea Import and Export Co., Ltd., Wuxi, China,

                                                         —

                                                         Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd., Wuxi, China,

                                                         —

                                                         Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd., Wuxi, China;

                                             —

                                             Giant Group

                                                         —

                                                         Giant (China) Co., Ltd., Kunshan, China,

                                                         —

                                                         Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co. Ltd., Kunshan, China,

                                                         —

                                                         Giant (Tianjin) Co., Ltd.,Tianjin, China,

                                                         —

                                                         Giant (Kunshan) Co., Ltd., Kunshan, China,

                                                         —

                                                         Kunshan Giant Light Metal Co., Ltd., Kunshan, China;

                                             —

                                             Jinhua Group

                                                         —

                                                         Jinhua Vision Industry Co., Ltd, Jinhua, China,

                                                         —

                                                         Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd., Yongkang, China,

                                                         —

                                                         Kunshan Youheng Machinery co., Ltd., Kunshan, China;

                                             —

                                             Rununion Group

                                                         —

                                                         Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd., Suzhou, China,

                                                         —

                                                         Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory, Suzhou, China;

                                             —

                                             Bodo Group

                                                         —

                                                         Bodo Vehicle Group Co., Ltd., Tianjin, China,

                                                         —

                                                         Tianjin Xinbao Vehicle Co., Ltd., Tianjin, China;

                                       Furnizorul producătorilor-exportatori chinezi

                                             —

                                             Bafang (Suzhou) Electric Motor Co., Ltd., Suzhou, China;

                                       Importatori neafiliați din Uniune incluși în eșantion:

                                             —

                                             BHBIKES Europe S.L. (Vitoria, Spania),

                                             —

                                             Bizbike Bvba (Wielsbeke, Belgia),

                                             —

                                             Hartmobile B.V. (Amsterdam, Țările de Jos),

                                             —

                                             NEOMOUV S.A.S. (La Fleche, Franța),

                                             —

                                             Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Țările de Jos).

                     (56)

                     Comisia a informat în mod corespunzător toate societățile de mai sus cu privire la rezultatele vizitelor de verificare.

               1.8.   Neinstituirea de măsuri provizorii

                     (57)

                     Având în vedere complexitatea anchetei și numărul de părți interesate, Comisia a decis să nu se instituie măsuri provizorii în cazul de față. La 24 septembrie 2018, Comisia a informat toate părțile interesate că nu vor fi instituite taxe compensatorii provizorii asupra importurilor în Uniune de biciclete electrice originare din RPC și că ancheta va continua.

                     (58)

                     Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale finale.

                     (59)

                     La 31 octombrie 2018, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționează să instituie o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor în Uniune de biciclete electrice și a invitat toate părțile să trimită observații în termen de 25 de zile. Prin aceste comunicări, Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate cu privire la rezultatele vizitelor sale de verificare, inclusiv cazurile în care Comisia a trebuit să utilizeze datele disponibile.

               2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

         2.1.   Produsul în cauză

                     (60)

                     Produsul în cauză este reprezentat de biciclete, triciclete sau similare cu pedalare asistată, cu un motor electric auxiliar originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC 8711 60 10 și ex 8711 60 90 (codul TARIC 8711609010) (denumit în continuare „produsul în cauză” sau „biciclete electrice” sau „e-biciclete”).

                     (61)

                     Această definiție acoperă diferite tipuri de biciclete electrice.

               2.2.   Produsul similar

                     (62)

                     Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază, precum și aceleași utilizări finale de bază:

                                 (a)

                                 produsul în cauză;

                                 (b)

                                 piața internă a Chinei;

                                 (a)

                                 produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

                     (63)

                     Produsele respective sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

               2.3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

                     (64)

                     În observațiile formulate după deschiderea anchetei, GC și CCCME au contestat intenția Comisiei de a lua în considerare toate bicicletele electrice drept un singur produs. Ei au susținut, îndeosebi, că bicicletele electrice de viteză (biciclete electrice cu o viteză de peste 25 km/h și până la 45 km/h) ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al anchetei. Ei au pretins că, deși motorul unei biciclete electrice standard are o putere maximă (9) de 250 W, motorul unei biciclete electrice de viteză poate avea o putere mai ridicată, de regulă de 350 - 500 W.

                     (65)

                     Aceste părți interesate au susținut că bicicletele electrice de viteză au caracteristici și utilizări preconizate semnificativ diferite, precum și prețuri semnificativ diferite. Din punctul de vedere al consumatorilor, bicicletele electrice de viteză nu sunt interschimbabile cu toate celelalte biciclete electrice acoperite de prezenta anchetă.

                     (66)

                     Potrivit GC și CCCME, există mai multe motive pentru care bicicletele electrice de viteză sunt diferite de alte biciclete electrice. În primul rând, materiile prime și componentele sunt diferite. De exemplu, motorul bicicletelor electrice de viteză are o putere nominală mai mare și materialele pentru biciclete electrice au o rezistență și o calitate superioare.

                     (67)

                     În al doilea rând, costurile și prețurile ar fi în mod semnificativ diferite. Întrucât există cerințe mai stricte privind calitatea și rezistența pieselor utilizate pentru producția de biciclete electrice de viteză, costul de producție al bicicletelor electrice de viteză este mai mare decât cel al bicicletelor electrice obișnuite, ceea ce determină, la rândul său, stabilirea unui preț de vânzare final mai mare.

                     (68)

                     În al treilea rând, codurile NC sunt diferite. Începând cu 1 ianuarie 2017, bicicletele electrice obișnuite au fost încadrate la codul NC 8711 60 10 iar bicicletele electrice de viteză la codul NC 8711 60 90. Înainte de 2017, bicicletele electrice obișnuite erau încadrate la codul NC (ex) 8711 90 10 iar bicicletele electrice de viteză la codul NC (ex) 8711 90 90.

                     (69)

                     În al patrulea rând, bicicletele electrice de viteză sunt considerate drept autovehicule (categoria de vehicule L1e-B), astfel încât conducătorilor acestora li se cere să dețină un permis și să poarte o cască. Pentru bicicletele electrice obișnuite nu există astfel de cerințe. Aceste cerințe vor limita în mod substanțial numărul persoanelor care pot achiziționa și conduce bicicletele electrice de viteză.

                     (70)

                     În al cincilea rând, tipurile de consumatori de biciclete electrice de viteză sunt diferite. În mod normal, cumpărătorii de biciclete electrice obișnuite sunt în principal angajații de birouri sau persoanele mai vârstnice care apreciază asistența suplimentară în ceea ce privește puterea, în timp ce cumpărătorii de biciclete electrice de viteză sunt mai ales tinerii care utilizează aceste biciclete electrice pentru activități care necesită mai multă energie sau activități sportive.

                     (71)

                     Reclamantul a susținut că toate bicicletele electrice au caracteristici-cheie comune. În special, ambele tipuri sunt biciclete concepute pentru pedalare, dotate cu un motor electric auxiliar pentru asistență la pedalare. Mai mult, toate bicicletele electrice sunt supuse acelorași proceduri de încercare în temeiul standardului european EN 15194. Pe această bază, reclamantul a concluzionat că ele formează un singur produs în sensul prezentei anchete.

                     (72)

                     De asemenea, reclamantul a semnalat că viteza de întrerupere a alimentării motorului auxiliar poate fi modificată cu ușurință de la 25 km/h la 45 km/h și viceversa, aceasta fiind în primul rând o chestiune de programare a softului și nereprezentând diferențe fizice reale.

                     (73)

                     În cursul anchetei, unul dintre importatori a susținut că bicicletele electrice care se încadrează în categoria L1e-A ar trebui să fie excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei. Categoria L1e-A cuprinde bicicletele electrice asistate de un motor auxiliar care permite atingerea unei viteze de până la 25 km/h, dar cu o putere a motorului de până la 1 kW. În opinia lui, bicicletele electrice din categoria L1e-A nu sunt produse în Uniune și nu sunt menționate în mod specific în plângere. De asemenea, importatorul a susținut că bicicletele electrice din categoria L1e-A nu au putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, deoarece prima bicicletă electrică din categoria L1e-A a fost vândută pe piața din Uniune la mai mult de opt săptămâni după depunerea plângerii de către reclamant.

                     (74)

                     Comisia a luat în considerație toate aceste observații. Ea a luat notă de faptul că definiția produsului din plângere cuprindea, într-adevăr, toate bicicletele, tricicletele sau produsele similare cu pedalare asistată dotate cu un motor electric auxiliar. Definiția produsului din plângere nu conține nicio restricție privind clasificarea vehiculului. Prin urmare, Comisia a concluzionat că bicicletele electrice din categoria L1e-A sunt incluse în plângere. Din site-ul internet al importatorului menționat în considerentul 73 reiese în mod clar că bicicletele electrice din categoria L1e-A au toate avantajele unei biciclete electrice obișnuite, dar având o putere mai mare.

                     (75)

                     În ceea ce privește bicicletele electrice de viteză, se pretinde că acestea au un cost de producție și un preț de vânzare semnificativ mai mari. Acest lucru, ca atare, nu constituie un motiv de excludere a produsului din definiția produsului, întrucât definiția produsului include în mod obișnuit mărfuri vândute la prețuri diferite. Totuși, acest factor este luat în considerare la compararea prețurilor și la calcularea marjei de prejudiciu.

                     (76)

                     Cu privire la diferitele utilizări și percepții ale consumatorilor, se susține că bicicletele electrice obișnuite sunt vândute în mod predominant persoanelor vârstnice, cicliștilor amatori și, de asemenea, angajaților de birou, în timp ce bicicletele electrice de viteză sunt utilizate cu precădere pentru activități care necesită mai multă energie, cum ar fi naveta. Cu toate acestea, întrucât există probabilitatea ca angajații de birou să își utilizeze bicicletele lor electrice obișnuite pentru a se deplasa de la domiciliu la locul de muncă, această utilizare este foarte similară cu utilizarea bicicletelor electrice de viteză pentru navetă. Prin urmare, Comisia a concluzionat că utilizarea preconizată și percepția consumatorilor se suprapun într-o măsură semnificativă și, în consecință, nu justifică o excludere a produsului.

                     (77)

                     Cu privire la ambele argumente de excludere, Comisia a concluzionat că bicicletele electrice de viteză și bicicletele din categoria L1e-A au aceleași caracteristici fizice ca și alte biciclete electrice și, astfel, se încadrează în definiția produsului. Deși Comisia a recunoscut că există tipuri de produse diferite în cadrul categoriei generale de produs în cauză, acest lucru, în sine, nu poate duce la excluderea din definiția produsului. Diferitele clasificări vamale în cadrul aceleiași categorii generale de produs în cauză nu constituie, nici ele, un criteriu care, în sine, ar duce la excludere. Este, într-adevăr, foarte frecvent în anchetele antidumping și antisubvenție ca produsul în cauză să înglobeze mai multe coduri vamale. În sfârșit, cerințele referitoare la utilizarea produsului în cauză sau a produsului similar după vânzare nu afectează caracteristicile fizice de bază care definesc produsul respectiv în scopul anchetelor antisubvenție. În aceeași ordine de idei, definiția produsului nu este determinată de categoria de consumatori care vor opta pentru un tip de produs sau altul. Prin urmare, argumentele au fost respinse.

                     (78)

                     Unul dintre importatori a susținut că tricicletele electrice ar trebui să fie eliminate din definiția produsului care face obiectul anchetei. El a susținut că nu este clar dacă ancheta acoperea într-adevăr toate tipurile de biciclete și similare (inclusiv biciclete, triciclete și cvadricicluri) sau doar bicicletele, deoarece titlul avizului de deschidere afirma că procedura antisubvenție vizează importul de biciclete electrice.

                     (79)

                     Comisia a menționat că definiția produsului care face obiectul anchetei nu este, totuși, determinată de titlul avizului de deschidere, ci de secțiunea „2. Produsul care face obiectul anchetei”. Această secțiune definește în mod clar faptul că produsul care face obiectul anchetei cuprinde „bicicletele”. Termenul „biciclete” nu se limitează la bicicletele cu două roți, ci include, de asemenea, tricicletele și cvadriciclurile. Întrucât bicicletele cu două roți reprezintă, pe departe, tipul cel mai comun din categoria bicicletelor sau produselor similare, titlul s-a referit la biciclete, fără a exclude alte tipuri de biciclete sau produse similare din domeniul de aplicare al anchetei. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

                     (80)

                     În continuare, importatorul a susținut că ancheta s-a concentrat în mod special pe biciclete. Comisia nu a fost de acord cu acest argument. Ea colectase informații care acopereau toate tipurile de biciclete, triciclete sau produse similare electrice. Producătorilor și producătorilor-exportatori din Uniune li s-a cerut să indice numărul de roți pentru toate produsele fabricate și vândute de aceștia pe piața din Uniune. Prin urmare, este clar că tricicletele au fost identificate și anchetate în mod separat de-a lungul anchetei. Întrucât bicicletele cu două roți reprezintă, fără îndoială, tipul cel mai frecvent din categoria bicicletelor sau produselor similare, nu este surprinzător faptul că termenul de „e-biciclete/biciclete electrice” este utilizat în mod general pentru a desemna toate tipurile de biciclete și produse similare electrice, atât în cadrul anchetei, cât și pe piață. Aceasta nu înseamnă că alte tipuri de biciclete sau produse similare nu au fost luate în considerare în cursul anchetei.

                     (81)

                     Comisia concluzionează, prin urmare, că bicicletele electrice de viteză, bicicletele electrice din categoria L1e-A și tricicletele electrice au aceleași caracteristici și proprietăți fizice de bază, precum și aceleași utilizări finale ca și alte tipuri de biciclete, triciclete sau produse similare electrice și că, în consecință, ele nu pot fi excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei.

                     (82)

                     În urma comunicării constatărilor, trei producători-exportatori chinezi, un importator și CCCME și-au reiterat afirmația de a exclude bicicletele electrice cu pedalare asistată, echipate cu un motor auxiliar care permite atingerea unei viteze de până la 45 km/h („biciclete electrice de viteză”).

                     (83)

                     Părțile respective au susținut că bicicletele electrice de viteză au caracteristici și utilizări preconizate semnificativ diferite, nu sunt supuse acelorași cerințe de reglementare, au prețuri și costuri semnificativ diferite și că, din perspectiva consumatorilor, acestea nu sunt interschimbabile cu celelalte biciclete electrice cu pedalare asistată echipate cu un motor auxiliar care permite atingerea unei viteze de până la 25 km/h care fac obiectul prezentei anchete.

                     (84)

                     CCCME a susținut că Comisia nu a luat notă de faptul că modificarea de către consumator a softului în ceea ce privește viteza de întrerupere a alimentării motorului menționată de reclamant este ilegală și a adăugat că această perspectivă nu putea fi tratată ca o posibilitate probabilă.

                     (85)

                     Reclamantul a fost de acord că este ilegal pentru consumatori să mărească viteza de întrerupere a alimentării motorului auxiliar pentru pedalarea asistată prin modificări aduse softului. Cu toate acestea, el a reamintit că afirmația sa nu este legată de o astfel de posibilitate, ci de modificările aduse de operatorii economici (importatori, comercianți) înainte de introducerea bicicletelor electrice pe piața Uniunii. Într-adevăr, atunci când modificările respective aduse programării softului implică o reducere a vitezei de întrerupere a alimentării motorului auxiliar pentru pedalare asistată, acestea ar fi legale din perspectiva omologării de tip a produsului. Reclamantul a adăugat că astfel de modificări aduse programării softului au creat un risc evident de eludare a măsurilor antisubvenție.

                     (86)

                     Comisia a subliniat faptul că nu doar la modificarea de către consumatori a softului se referă considerentul 72, ci la programarea softului în general. În plus, același considerent se referă în mod clar la ambele posibilități de a schimba viteza de întrerupere a alimentării cu energie electrică, atât spre viteze mai mari, cât și spre viteze mai mici. Deși CCCME observă faptul că o mărire de către consumator a vitezei de întrerupere a alimentării motorului auxiliar pentru pedalarea asistată ar fi ilegală, ea nu pune sub semnul întrebării alte modificări aduse programării softului, cum ar fi scăderea vitezei de întrerupere a alimentării motorului auxiliar pentru asistența la pedalare de către operatorii economici, menționată în considerentul 85. Prin urmare, argumentul a fost respins.

                     (87)

                     CCCME a susținut că declarația reclamantului potrivit căreia toate bicicletele electrice au făcut obiectul acelorași încercări în conformitate cu standardul EN 15194 era inexactă. CCCME a susținut că toate bicicletele electrice sunt supuse la aceleași proceduri de încercare în temeiul standardului EN 15194. Cu toate acestea, standardul respectiv nu are niciun impact asupra diferenței de viteză care se supune unor cerințe diferite și care face ca bicicletele electrice de viteză să nu fie interschimbabile cu alte biciclete electrice. CCCME a susținut în continuare că bicicletele electrice de viteză, spre deosebire de bicicletele electrice obișnuite, nu intră în domeniul de aplicare al standardului EN 15194.

                     (88)

                     CCCME a susținut că bicicletele electrice de viteză sunt reglementate ca vehicule mopede pentru utilizarea pe drumurile publice prin Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10). Regulamentul respectiv exclude bicicletele electrice cu pedalare asistată echipate cu un motor auxiliar care permite atingerea unei viteze de până la 25 km/h. Normele suplimentare care se aplică bicicletelor electrice de viteză reglementează impozitele, permisul și asigurările, plăcile de înmatriculare și căștile conforme pentru mopede, precum și verificările de conformitate privind siguranța.

                     (89)

                     CCCME a susținut că raționamentul expus în considerentul 77, și anume că toate bicicletele electrice au aceleași caracteristici fizice nu anulează argumentul că există echipamente și cerințe de reglementare distincte asociate cu bicicletele electrice de viteză. CCCME a susținut că, din cauza acestor cerințe distincte, bicicletele electrice de viteză nu sunt interschimbabile cu alte biciclete electrice și că acest punct de vedere era susținut de consumatori. Pentru a susține acest argument, CCCME a menționat opoziția Federației europene de ciclism la propunerea Comisiei de a solicita asigurarea de răspundere civilă pentru toate bicicletele electrice, nu doar pentru bicicletele electrice de viteză.

                     (90)

                     Reclamantul a susținut că toate bicicletele electrice au aceleași caracteristici fizice. În special, reclamantul a susținut că toate bicicletele electrice sunt fabricate din același piese și componente pentru biciclete și că nu există piese de biciclete care să fie utilizate exclusiv pentru biciclete electrice de viteză. Acestea includ motoarele fabricate de marii producători de motoare, care pot fi utilizate pentru a alimenta toate tipurile de biciclete electrice cu o programare adecvată a softului. Prin urmare, diferența dintre bicicletele electrice de viteză și alte biciclete electrice nu poate fi stabilită în mod fiabil pe baza aspectului lor fizic.

                     (91)

                     Reclamantul a susținut că percepția consumatorului nu este un factor determinant pentru determinarea definiției produsului în cadrul procedurilor de apărare comercială și a afirmat că bicicletele electrice din toate nivelurile de asistență la pedalare din partea motorului auxiliar sunt disponibile în diferite categorii de utilizare (de exemplu, pentru navetă, drumeție, curse și la munte) și că acestea sunt comercializate în rândul tuturor grupurilor de clienți, indiferent de vârstă și sex. Prin urmare, percepția consumatorilor și utilizarea nu justifică o excludere a bicicletelor electrice de viteză din definiția produsului.

                     (92)

                     Reclamantul a susținut că criteriul omologării de tip și, în general, clasificarea în temeiul Regulamentului (UE) nr. 168/2013 nu sunt adecvate pentru stabilirea definiției produsului în cazul de față. Reclamantul a susținut că nu toate bicicletele electrice de viteză fac obiectul omologării de tip, ci doar cele destinate utilizării pe drumurile publice. Acest lucru ar exclude, de exemplu, o bicicletă electrică de munte utilizată exclusiv pentru evenimente competiționale sau pe drumuri neamenajate la munte care, de asemenea, nu ar face obiectul cerințelor suplimentare legate de omologarea de tip (placă de înmatriculare, cască și asigurare).

                     (93)

                     În plus, reclamantul a susținut că bicicletele electrice care nu fac obiectul unei omologări de tip în temeiul Regulamentului (UE) nr. 168/2013 sunt supuse, totuși, exact acelorași cerințe de siguranță a produselor în temeiul Directivei Uniunii privind echipamentele tehnice. Reclamantul a adăugat, de asemenea, că standardul aplicabil care stabilește cerințe specifice este același pentru toate bicicletele electrice, și anume standardul armonizat EN 15194 și, prin urmare, a reiterat afirmația prezentată la considerentul 71.

                     (94)

                     Comisia a remarcat faptul că propunerea sa de a extinde cerința de asigurare de răspundere civilă pentru toate bicicletele electrice, utilizată de CCCME pentru a justifica diferența pretinsă în ceea ce privește percepția consumatorului, a arătat, de asemenea, că diferențele dintre cerințele de reglementare au evoluat și nu au oferit o bază adecvată și stabilă pentru a exclude bicicletele electrice de viteză din definiția produsului. Comisia a concluzionat că informațiile suplimentare prezentate nu au fost de natură să modifice constatările sale în ceea ce privește definiția produsului, și anume că bicicletele electrice au aceleași caracteristici fizice și proprietăți de bază și că percepția consumatorilor și utilizările se suprapun în mod semnificativ. Prin urmare, argumentele înaintate de CCCME au fost respinse.

                     (95)

                     În absența oricăror alte observații cu privire la definiția produsului, Comisia a confirmat concluziile enunțate în considerentele 74-81.

               3.   SUBVENȚIONAREA

         3.1.   Introducere: Prezentarea planurilor, proiectelor și a altor documente guvernamentale

                     (96)

                     Înainte de a analiza subvenționarea presupusă a fi acordată sub formă de subvenții sau programe de subvenționare specifice (secțiunea 3.5 și următoarele de mai jos), Comisia a evaluat planurile, proiectele și alte documente guvernamentale, care au fost relevante pentru mai multe subvenții sau programe de subvenționare. Aceasta a constatat că toate subvențiile sau programele de subvenționare care fac obiectul evaluării fac parte din procesul de implementare a planificării centralizate a GC din motivele prezentate mai jos.

                     (97)

                     Cel de-al 13-lea plan cincinal de dezvoltare economică și socială națională a RPC (denumit în continuare „cel de-al 13-lea plan cincinal”), care acoperă perioada 2016-2020, evidențiază viziunea strategică a guvernului RPC pentru ameliorarea și promovarea industriilor-cheie, precum industria bicicletelor electrice.

                     (98)

                     El subliniază rolul inovației tehnologice în dezvoltarea economică a RPC, precum și importanța continuă a principiilor dezvoltării ecologice. Conform capitolului 5 din plan, una dintre principalele linii de dezvoltare este promovarea modernizării structurii industriale tradiționale, la fel ca în cazul celui de al 12-lea plan cincinal. Această idee este elaborată mai pe larg în capitolul 22, care explică strategia de modernizare a industriei tradiționale din RPC prin promovarea reconversiei tehnologice a acesteia. În acest sens, în cel de-al 13-lea plan cincinal se afirmă că întreprinderile vor fi sprijinite „pentru a se îmbunătăți per ansamblu în domenii precum tehnologia produsului, echipamentele industriale, protecția mediului și eficiența energetică”.

                     (99)

                     În special, partea V (capitolele 22-24) vizează dezvoltarea unui sistem industrial modern și optimizat, cu obiectivul de a transforma China într-o „putere industrială” până în 2025. Pentru ca industriile emergente să stimuleze economia, planul „încurajează” dezvoltarea și promovează utilizarea vehiculelor alimentate cu tipuri noi de energie și încurajează dezvoltarea vehiculelor complet electrice. Mai în detaliu, capitolul 23 privind dezvoltarea industriilor strategice emergente indică faptul că autoritățile chineze „vor sprijini dezvoltarea tehnologiei informației de generație următoare, a autovehiculelor alimentate cu tipuri noi de energie […], a tehnologiilor ecologice și cu emisii scăzute de carbon […]”. În plus, autoritățile chineze vor „vor stimula inovarea și aplicarea industrială în domenii de vârf emergente, precum […] sistemele pentru stocarea energiei și producția distribuită de energie cu randament ridicat, […], protecția mediului […]”.

                     (100)

                     Cel de-al 13-lea plan cincinal include „vehiculele alimentate cu tipuri noi de energie” printre cele șase „industrii strategice” pentru China și „va depune eforturi pentru a se asigura că valoarea adăugată a industriilor strategice emergente atinge 15 % din PIB-ul Chinei”. În special, în capitolul 23, autoritățile chineze se angajează:

                                 —

                                    „să promoveze utilizarea vehiculelor alimentate cu tipuri noi de energie”;

                                 —

                                    „să dezvolte vehicule complet electrice și vehicule electrice hibride, cu accent pe realizarea de progrese în domenii tehnologice-cheie, cum ar fi densitatea de energie a bateriei și capacitatea de adaptare la temperatură a bateriei”;

                                 —

                                    „să faciliteze dezvoltarea unei rețele de facilități și servicii de încărcare care să fie compatibile între ele și să facă obiectul unor standarde unificate”;

                                 —

                                    „să îmbunătățească politicile în vederea furnizării unui sprijin continuu în acest sens”;

                                 —

                                    „să se asigure că cifrele totale cumulate în ceea ce privește producția și vânzările de vehicule alimentate cu tipuri noi de energie din China ajung la cinci milioane”;

                                 —

                                    „să consolideze eforturile de recuperare și eliminare a bateriilor uzate provenite de la vehiculele alimentate cu tipuri noi de energie”.

                     (101)

                     Planul de dezvoltare a industriei ușoare (2016-2020), elaborat de autoritățile chineze în vederea punerii în aplicare a celui de-al 13-lea plan cincinal și a strategiei „Made in China 2025”, identifică, de asemenea, industria bicicletelor și a bateriilor drept industrii-cheie.

                     (102)

                     Industria producătoare de biciclete electrice și biciclete necesită o „inginerie a reformei tehnologice” prin „industrializarea bicicletelor din materiale noi, transformarea tehnică a liniei de producție de biciclete electrice și a pieselor esențiale care să fie inteligentă, ecologică și eficientă”. În special, planul recomandă să se „promoveze industria bicicletelor în direcția fabricării de biciclete ușoare, diversificate, adaptate tendințelor și inteligente. Să se accelereze C & D și utilizarea materialelor ușoare cu rezistență ridicată, a transmisiei, a sistemului de transmisie, a noilor tipuri de energie, a tehnologiei de detecție inteligentă și a tehnologiei internetului obiectelor. Să se pună accentul pe dezvoltarea unor biciclete diversificate, adecvate pentru scopuri la modă și ocazionale, exerciții fizice și condiție fizică, biciclete de teren pentru distanțe lungi și biciclete pliabile de înaltă performanță, biciclete electrice care respectă normele și biciclete electrice inteligente cu baterii litiu-ion”.

                     (103)

                     Planul de dezvoltare a industriei ușoare enumeră, de asemenea, măsuri politice concrete de promovare a industriilor-cheie, cum ar fi industria bicicletelor electrice și cea producătoare de baterii, astfel cum se descrie în următoarele trei considerente.

                     (104)

                     Primul set de măsuri se referă la consolidarea reformei accesului pe piață, în principal prin simplificarea etapelor administrative (de exemplu, anularea aprobărilor inutile, reducerea și standardizarea taxelor și a procesului de aprobare). În plus, autoritățile chineze menționează domeniile și activitățile industriale în care investițiile sunt interzise sau limitate (și anume, cataloagele de investiții, a se vedea considerentul 126).

                     (105)

                     Cel de-al doilea set de măsuri vizează majorarea sprijinului acordat politicii fiscale și financiare, în special:

                                 —

                                    „Promovarea pe deplin a rolului principal al fondului de dezvoltare pentru întreprinderile mici și mijlocii, dirijarea întreprinderilor mici și mijlocii în vederea creșterii investițiilor în domeniul inovării tehnologice, al ajustării structurale, al conservării energiei și al reducerii emisiilor, punerea în aplicare a diverselor politici preferențiale, perfecționarea sistemului de servicii pentru întreprinderile mijlocii și mici”.

                                 —

                                    „Punerea în aplicare a politicii de amortizare accelerată pentru activele fixe, orientarea întreprinderilor în sensul creșterii investițiilor în echipamente avansate”.

                                 —

                                    „Utilizarea funcției fondurilor speciale pentru a obține o producție mai curată, orientarea aplicării tehnologiei de producție și promovarea tehnologiilor de producție mai curate în industrii-cheie”.

                                 —

                                    „Punerea în aplicare a politicilor preferențiale de taxe și impozite relevante, reducerea costurilor suportate de întreprinderi pentru«cinci asigurări sociale și un fond de locuințe», ajustarea rezonabilă a politicii impozitului pe consum”.

                                 —

                                    „Încurajarea întreprinderilor în vederea creșterii investițiilor în C & D pentru produsele ecologice, acordând prioritate absolută produselor care fac obiectul unui certificat de produs ecologic în achizițiile publice”.

                     (106)

                     Cel de-al treilea set de măsuri vizează majorarea sprijinului acordat politicii financiare, în special:

                                 —

                                    „Punerea în aplicare a politicii financiare care sprijină dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, explorarea în continuare a canalelor financiare ale întreprinderilor mici și mijlocii, perfecționarea sistemului de garantare a creditelor pentru întreprinderile mici și mijlocii”.

                                 —

                                    „Accelerarea dezvoltării de produse și servicii financiare pentru a sprijini spiritul antreprenorial al populației și inovarea în domeniul industriei ușoare”.

                                 —

                                    „Intensificarea sprijinului financiar pentru transformarea și modernizarea tehnologică a întreprinderilor”.

                                 —

                                    „Încurajarea instituțiilor financiare bancare în vederea dezvoltării serviciilor de împrumuturi care utilizează și activele necorporale drept garanții, inclusiv: mărcile proprii, drepturile speciale de utilizare a mărcilor comerciale, pentru a sprijini construirea mărcilor în domeniul industriei ușoare”.

                                 —

                                    „Impulsionarea rolului finanțelor pentru politică și dezvoltare, sprijinirea instituțiilor financiare prin modalitatea de împrumut sindicalizat, credite la export, finanțare de proiecte, în vederea creării unei platforme de servicii financiare pentru C & D internațională, sistemul de producție, promovarea mărcilor pentru întreprinderi”.

                                 —

                                    „Majorarea sprijinului acordat asigurărilor de credite la export pentru întreprinderile care produc mărci de export, încurajarea băncilor comerciale să desfășoare în mod activ activitatea de finanțare a politicii de asigurare a creditelor de export”.

                     (107)

                     Planurile de dezvoltare a industriei ușoare se elaborează, de asemenea, la nivel local. Este cazul celui de-al 12-lea plan cincinal de dezvoltare pentru industria ușoară și industria textilă al municipalității Tianjin (2011-2015) care pledează în favoarea creării în provincie a patru baze ale industriei ușoare la nivel național: „Orașul Tianjin va construi o bază de producție și export de biciclete la nivel național. Luând ca element central „parcul industrial China bicycle kingdom”din districtul Wuqing, precum și parcul industrial de biciclete și biciclete electrice din districtul Binhai, vom dezvolta în mod intensiv industriile producătoare de biciclete și biciclete electrice, piese de schimb, etc.”

                     (108)

                     În mod similar, cel de-al 13-lea plan cincinal al Tianjin pentru dezvoltarea economică a industriei stabilește obiective clare de sprijin pentru industria bicicletelor și a bicicletelor electrice, inclusiv pentru industriile pieselor de schimb, cum ar fi:

                                 —

                                    „Să dezvolte în mod energic industria producătoare de biciclete”;

                                 —

                                    „Să accelereze construcția de baze industriale caracteristice, inclusiv a producției de biciclete […], în districtul Jinghai și în districtul Wuqing”;

                                 —

                                    „Să accelereze transformarea și modernizarea întreprinderilor. Să pună în aplicare cu fermitate strategia de marcă, să dirijeze întreprinderile astfel încât acestea să intensifice inovarea tehnologică și popularizarea produselor și să consolideze și să promoveze poziția pe piață a produselor competitive, inclusiv a bicicletelor. Să promoveze anexarea și reorganizarea întreprinderilor și să îmbunătățească în mod global capacitatea de inovare și valoarea adăugată a produselor întreprinderilor mijlocii și mici și a întreprinderilor private”;

                                 —

                                    „Să accelereze construirea de parcuri specifice, inclusiv a parcurilor industriale pentru biciclete în Quqing și Jinghai”;

                                 —

                                    „Să pună accentul pe dezvoltarea bateriilor de stocare a energiei”; precum și

                                 —

                                    „Să extindă zonele cu avantaje specifice. Să utilizeze bateriile litiu-ion ca elemente-cheie pentru a promova dezvoltarea supercondensatoarelor și a bateriilor de înaltă performanță”.

                     (109)

                     Mai precis, cel de-al 13-lea plan cincinal pentru industria bicicletelor și a bicicletelor electrice (denumit în continuare „cel de-al 13-lea plan privind bicicletele”), publicat de Asociația chineză pentru biciclete (denumită în continuare „CBA”) include bicicletele între „industriile emergente”: „au fost promovate la nivel de strategie națională industriile emergente precum tipurile noi de energie, noile materiale, internetul, conservarea energiei și protecția mediului și tehnologia informației, astfel încât a devenit o tendință inevitabilă ca industriile tradiționale să intre în comunitatea mijlocie și superioară. În special după ce cea de a cincea sesiune plenară va propune„să se promoveze dezvoltarea traficului și transportului cu emisii reduse de dioxid de carbon și să se încurajeze modul de transport ecologic cu bicicleta””, industria bicicletelor va beneficia cu siguranță de noile oportunități istorice de dezvoltare.”

                     (110)

                     Cel de-al 13-lea plan privind bicicletele stabilește obiective măsurabile pe care autoritățile chineze trebuie să le atingă în industria bicicletelor până în anul 2020: „veniturile obținute din activitățile principale ale întreprinderilor de talie mare, la scara întregii industrii, vor atinge rata medie anuală de creștere de 6 % și vor depăși 200 de miliarde RMB până în 2020. Volumul exporturilor de biciclete și de piese de schimb se va menține la un nivel stabil, iar exportul de biciclete electrice va crește în mod spectaculos. Integrarea industriei va fi consolidată în continuare, iar contribuția principalelor întreprinderi la volumul producției va depăși 50 %. Industria va stimula, va construi în comun și va îmbunătăți 3-5 clustere industriale și regiuni caracteristice. Proporția bicicletelor de gamă medie și de vârf și a bicicletelor electrice cu baterie de litiu va crește de la an la an.”

                     (111)

                     În plus, cel de-al 13-lea plan privind bicicletele prevede că „se vor construi una sau două mărci internaționale celebre”. Pe lângă premiile existente deja obținute de producătorii de biciclete electrice (de exemplu China Famous Brand, China Well-known Trademark, Light Industry Brand Cultivation System, Advantageous Light Industry Brand și recunoașterea Industry Brand Cultivation Demonstration Enterprise) planul prevede, de asemenea, să îmbunătățească „sistemul de cultivare a mărcilor” și să realizeze „cuantificarea și evaluarea valorii mărcilor”.

                     (112)

                     De asemenea, una dintre sarcinile principale enumerate în cel de-al 13-lea plan privind bicicletele este „să continue să promoveze dezvoltarea unor biciclete variate, de marcă și de calitate superioară în acest sector industrial și să contribuie la sporirea progresivă a procentului de persoane care călătoresc cu bicicleta și a procentului de biciclete din gama medie și superioară; să fabrice biciclete ușoare, cu baterii de litiu și bicicletele electrice inteligente și să îmbunătățească în mod constant cota de piață a bicicletelor cu baterie cu litiu și a procentului exporturilor de biciclete electrice”.

                     (113)

                     În plus, cel de-al 13-lea plan privind bicicletele menționează, de asemenea, creșterea „procentului de export și a drepturilor de stabilire a prețurilor pentru mărcile independente de biciclete electrice” ca un obiectiv principal.

                     (114)

                     În Catalogul proiectelor de investiții care fac obiectul mecanismelor guvernamentale de verificare și aprobare, autoritățile chineze semnalează o prioritizare sporită a vehiculelor propulsate cu energii alternative, inclusiv a bicicletelor electrice: „Capacitatea de producție care va spori numărul de vehicule alimentate cu combustibil tradițional trebuie să fie controlată cu strictețe, astfel încât, în principiu, nu se vor mai verifica și aproba pentru construcție noi fabricanți de astfel de vehicule. Se depun eforturi pentru a orienta în mod activ dezvoltarea sănătoasă și ordonată a vehiculelor propulsate de energii alternative.”

                     (115)

                     În mod asimetric, autoritățile chineze adaugă pe lista „produselor depășite” mopedele alimentate cu combustibil în Catalogul îndrumător privind restructurarea industrială (versiunea 2011, modificată în 2013).

                     (116)

                     Cu toate acestea, eforturile autorităților chineze nu se limitează la bicicletele electrice, ci cuprind și componentele acestora, și anume motoarele, unitățile de comandă și bateriile.

                     (117)

                     În cadrul celui de al 13-lea plan privind bicicletele, s-a stabilit în mod explicit legătura dintre dezvoltarea bicicletelor electrice și a componentelor acestora, recomandând „extinderea continuă a utilizării aliajului de aluminiu, aliajului de magneziu, aliajului de titan și a altor aliaje ușoare, a fibrei de carbon și a altor compozite în bicicletele finite și componentele acestora. Îmbunătățirea capacității de a fabrica biciclete complete în mod independent prin îmbunătățirea calității și a nivelului componentelor. Consolidarea în continuare a performanței globale a patru mari componente electrice, și anume a dispozitivului de comandă, a bateriei, a motorului și a încărcătorului, cu scopul de a dezvolta un sistem electric eficient, de economisire a energiei, sigur și fiabil pentru bicicletele electrice”.

                     (118)

                     În plus, cel de al 13-lea plan privind bicicletele prevede că, pe parcursul celei de a 13-a perioade de cinci ani „se vor realiza progrese importante în următoarele tehnologii-cheie”:

                                 —

                                                „1.

                                                Promovarea și utilizarea de materiale foarte rezistente și ușoare”;

                                 —

                                                „2.

                                                Tehnologia de prelucrare de precizie a componentelor de transmisie din bicicletă”;

                                 —

                                                „3.

                                                O îmbunătățire globală a performanței sistemului de comandă electrică a bicicletelor electrice”;

                                 —

                                                „4.

                                                O îmbunătățire globală a performanțelor bateriilor plumb-acid și litiu-ion”;

                                 —

                                                „5.

                                                Aplicarea și promovarea tehnologiei de detectare a cuplului”;

                                 —

                                                „6.

                                                Aplicarea și promovarea tehnologiei digitale, a tehnologiei internetului obiectelor și a tehnologiei inteligente”.

                     (119)

                     Legătura dintre dezvoltarea bicicletelor electrice și a componentelor acestora a fost deja prevăzută în cel de-al 12-lea plan cincinal pentru industria bicicletelor și bicicletelor electrice. Documentul face numeroase referiri la integrarea „lanțurilor de producție” și la necesitatea de a „accelera cercetarea și dezvoltarea tehnologiei cheie comune a industriei”.

                     (120)

                     Mai precis, cel de al 12-lea plan privind bicicletele enumeră, printre obiectivele principale pentru dezvoltarea industriei pe parcursul celei de a 12-a perioade de cinci ani:

                                 —

                                    „integrarea sectorului industrial va fi consolidată în continuare”;

                                 —

                                    „va fi format un mecanism profesional de diviziune a muncii în amonte și în aval, piese de schimb pentru vehicule finite și producție, învățare și cercetare”.

                     (121)

                     Cel de-al 12-lea plan privind bicicletele enumeră, de asemenea, principalele inovații tehnologice care trebuie realizate în cursul celei de a 12-a perioade de cinci ani. Printre acestea se numără următoarele:

                                 —

                                    „utilizarea bateriilor litiu-ion”;

                                 —

                                    „utilizarea mașinilor electrice cu magnet permanent, de mare viteză și cu perii pentru biciclete electrice”;

                                 —

                                    „aplicarea tehnologiei de control prin intermediul unui microcomputer în bicicletele electrice”.

                     (122)

                     O indicație suplimentară privind subordonarea dezvoltării componentelor din amonte față de dezvoltarea industriei din aval a bicicletelor electrice poate fi găsită în avizul Biroului general al administrației publice municipale din Suzhou prin care se transmit măsurile administrative privind Fondul special al industriei municipale și al modernizării economice (SU FU BAN 2014-137), precum și în Comunicarea aferentă privind aplicarea, pentru anul 2016, a programului fondului special fiscal municipal al Suzhou. În special, articolul A3.1 din acesta din urmă enumeră printre condițiile pentru obținerea grantului: „Produsele au caracteristici precum un potențial mare de comercializare, forță motrice ridicată și«trebuie să suplinească o carență»în lanțul industrial.”

                     (123)

                     Cel de-al 13-lea plan cincinal se referă în mod explicit la sprijinul autorităților chineze în ceea ce privește dezvoltarea „stocării energiei cu randament ridicat” în capitolul 23 (a se vedea, de asemenea, considerentul 97).

                     (124)

                     Planul de dezvoltare a industriei ușoare (2016-2020) enumeră, de asemenea, industria bateriilor printre „industriile-cheie”. Pe lângă măsurile de politică generală descrise în considerentele 96-107, planul recomandă, de asemenea, punerea în aplicare a „caietului de sarcini al industriei bateriilor cu plumb”.

                     (125)

                     Cel de-al 13-lea plan cincinal de dezvoltare pentru industria ușoară și industria textilă al municipalității Tianjin (2016-2020) face legătura între sprijinul acordat producției de biciclete electrice și componentele acestora: „Vom promova utilizarea de materiale noi, inclusiv materiale compozite, aliaj ușor, oțel slab aliat în producția de biciclete și biciclete electrice. Vom stimula aplicarea tehnicilor de control prin microcalculator, a bateriilor care funcționează cu energii alternative și a mașinilor electrice eficiente cu baterii electrice.”

                     (126)

                     Componentele pentru biciclete și, în special, anumite baterii și metalele ușoare pentru cadre fac parte din lista „industriilor încurajate” în Catalogul sectoarelor industriale pentru îndrumarea investițiile străine (revizuit în 2017). Lista include în special:

                                 —

                                                „96.

                                                R & D și fabricarea de materiale noi pentru aviație, industria aerospațială, automobile și motociclete ușoare și ecologice (aluminiu special, materiale din aliaje de aluminiu și de magneziu, cadru din aliaj de aluminiu pentru motociclete etc.)”.

                                 —

                                                „236.

                                                Fabricarea de baterii ecologice de înaltă tehnologie: baterii pe bază de hidrură de nichel, baterii zinc-nichel, baterii zinc-argint, baterii litiu-ion, baterii solare, pile de combustie etc. (cu excepția autovehiculelor alimentate cu tipuri noi de energie și a bateriilor alimentate cu energie)”.

                     (127)

                     În mod similar, Catalogul sectoarelor industriale prioritare pentru investiții străine în regiunea centrală și de vest din China promovează investițiile străine în industria legată de componentele bicicletelor electrice, inclusiv: (i) producția de materiale și produse din aliaje de aluminiu, (ii) producția de servomotoare și dispozitive de condus, (iii) C & D și fabricarea de echipamente speciale pentru producerea de baterii cu litiu și de alte produse cu litiu, (iv) dezvoltarea și fabricarea de materiale ușoare, cum ar fi materialele cu rezistență înaltă.

                     (128)

                     Bateriile cu litiu fac parte din lista „încurajată” în Catalogul îndrumător privind restructurarea industrială (versiunea 2011, modificată în 2013) (emisă de Ordinul nr. 9 al Comisiei Naționale pentru Dezvoltare și Reformă).

                     (129)

                     Următoarele documente identifică și ele industria bicicletelor electrice ca fiind o industrie strategică, prioritară și/sau o industrie încurajată:

                                 —

                                 Documentul Made in China 2025 al Consiliului de Stat (Decizia nr. 28 din 2005) include „dezvoltarea ecologică” printre principiile sale directoare. Documentul enumeră sarcinile strategice care trebuie puse în aplicare până în 2025, inclusiv intensificarea „eforturilor în domeniul cercetării și dezvoltării de tehnologii, procese și echipamente avansate de economisire a energiei și de protecție a mediului”, consolidând „cercetarea și dezvoltarea de produse ecologice, generalizarea tehnicilor de materiale ușoare, consum redus de energie și recuperare ușoară, promovarea constantă a eficienței energetice a produselor consumatoare de energie, inclusiv a motoarelor, a cazanelor și a motoarelor cu ardere internă și a aparatelor electrice […] și să promoveze cu fermitate dezvoltarea ecologică și cu emisii scăzute de dioxid de carbon a industriilor producătoare de noi materiale, a industriei noilor energii, a industriei de echipamente de înaltă performanță […]”.

                                 —

                                    Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale (denumită în continuare „Decizia nr. 40”). Potrivit acestei decizii, „Catalogul liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale” (11), care este o măsură de punere în aplicare a Deciziei nr. 40 constituie o bază importantă pentru orientarea direcțiilor pentru investiții. De asemenea, catalogul oferă îndrumări GC privind administrarea proiectelor de investiții și formularea și punerea în aplicare a politicilor privind finanțele publice, fiscalitatea, creditele, terenurile, importul și exportul (12). Cu toate că bicicletele electrice nu sunt menționate în mod explicit în Decizia nr. 40, prin aceasta Consiliul de Stat adresează tuturor instituțiilor financiare chineze instrucțiuni în sensul de a oferi sprijin de tip credit și promite că se vor pune în aplicare și „alte politici preferențiale vizând proiectele încurajate”. În același timp, Catalogul liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale enumeră în capitolul XIX bateriile și materialele ușoare printre industriile încurajate. În ceea ce privește natura sa juridică, Comisia a observat că Decizia nr. 40 este un ordin emis de Consiliul de Stat, care este cel mai înalt organism administrativ din RPC. În acest sens, decizia este obligatorie din punct de vedere juridic pentru alte organisme publice și pentru operatorii economici (13).

                                 —

                                    Planul național pentru dezvoltarea științei și tehnologiei pe termen mediu și lung (2006-2020) sprijină dezvoltarea de domenii-cheie și teme prioritare, încurajând acordarea de sprijin financiar și fiscal respectivelor domenii-cheie și priorități.

                     (130)

                     În concluzie, potrivit informațiilor disponibile, industria producătoare de biciclete electrice și componente ale acestora (și anume, baterie, motor, unități de comandă și componente metalice ușoare) sunt considerate, prin urmare, industrii cheie/strategice, a căror dezvoltare este urmărită în mod activ de către autoritățile chineze ca obiectiv de politică.

               3.2.   Afirmații

         3.2.1.   Afirmații formulate de GC

                     (131)

                     GC a indicat mai întâi că nu a fost în măsură să identifice cel de al 13-lea plan cincinal pentru industria de biciclete și biciclete electrice și că, prin urmare, nu a fost în măsură să formuleze observații cu privire la acest plan.

                     (132)

                     De asemenea, GC a indicat în răspunsul său la chestionar că CBA este doar o asociație industrială, organizată în mod voluntar de către producătorii de biciclete convenționale, biciclete electrice și de piese de schimb ale acestora. Autoritățile chineze au susținut, de asemenea, că CBA nu este un departament al guvernului.

               3.2.2.   Afirmații formulate de Asociația producătorilor de biciclete din China („CBA”)

                     (133)

                     CBA a afirmat că este un organism independent fără niciun control din partea GC. În sprijinul acestei afirmații, asociația a făcut trimitere la „Planul general pentru separarea Camerelor de Comerț și a organelor administrative” emis de Biroul General al Comitetului Central al Partidului Comunist din China și de Biroul general al Consiliului de Stat.

                     (134)

                     CBA a susținut, de asemenea, că cel de al 13-lea plan cincinal privind bicicletele era confidențial.

               3.2.3.   Afirmațiile formulate de grupul Giant

                     (135)

                     În urma comunicării constatărilor, grupul Giant a susținut că una dintre societățile sale afiliate a fabricat doar produsul similar, dar nu a exportat biciclete electrice către Uniune. Prin urmare, orice subvenție primită de aceasta nu poate fi considerată în mod automat ca o subvenție acordată unui produs care a fost pus în liberă circulație în Uniune, cauzând un prejudiciu industriei din Uniune. De asemenea, niciun avantaj al unei astfel de subvenții acordate nu a fost transferat societății afiliate care a exportat produsul în cauză către Uniune. Prin urmare, grupul Giant a susținut că orice subvenție primită de societatea care produce produsul similar nu a adus beneficii exporturilor și, prin urmare, ar trebui să fie exclusă din calculul valorii subvenționării acordate societății exportatoare.

               3.2.4.   Obiecții formulate cu privire la afirmații

               Existența și caracterul confidențial al celui de-al 13-lea plan privind bicicletele

                     (136)

                     Comisia a considerat că cel de-al 13-lea plan privind bicicletele ar fi trebuit să fie identificat de către autoritățile chineze și că acesta nu ar trebui să fie considerat ca fiind limitat pe baza următoarelor elemente:

                                 —

                                 CBA a publicat un comunicat de presă pe site-ul său public prin care informează că cel de-al 13-lea plan cincinal privind bicicletele a fost adoptat în mod oficial la 14 iunie 2016 (http://www.china-bicycle.com/News/View/b8da75cd-607f-4d84-8412-a487e07a0b78). Acest lucru a fost, de asemenea, raportat prin alte site-uri internet, cum ar fi Xuenshu.com (https://www.xueshu.com/zgzxc/201607/21087310.html).

                                 —

                                 În comunicatul de presă, CBA a prezentat publicului larg un rezumat al planului: „Președintele Ma Zhongchao a prezentat cerințele pentru dezvoltarea industriei în cursul perioadei «celui de al 13-lea plan cincinal»: elementul central al «celui de al 13-lea plan cincinal» este transformarea și modernizarea, iar obiectivul este de a realiza trecerea de la mare la puternic, iar mijloacele sunt prin crearea unei oportunități de aur pentru dezvoltarea industriei. Perioada respectivă a devenit o perioadă de aur a dezvoltării. În acest scop, industria trebuie să înțeleagă cu fermitate următoarele aspecte: În primul rând, să înțeleagă poziționarea strategică a dezvoltării „celui de al 13-lea plan cincinal” al industriei; În al doilea rând, să dirijeze transformarea modului de dezvoltare cu transformarea conceptului de dezvoltare […].”

                                 —

                                 Cel de-al 13-lea plan privind bicicletele a fost prezentat în versiunea deschisă a plângerii și a fost pus la dispoziția publicului începând cu data de 21 decembrie 2017. Cu toate acestea, până la vizita de verificare desfășurată în septembrie 2018 la sediul autorităților chineze, nici CBA, nici autoritățile chineze nu au formulat niciun fel de afirmații cu privire la caracterul confidențial al planului. Dimpotrivă, GC a informat Comisia că planul nu a putut fi identificat, în pofida faptului că aprobarea sa a fost făcută publică pe site-ul internet al CBA și în pofida faptului că, în iunie 2016, CBA era încă sub influența GC deoarece „Planul general pentru separarea Camerelor de Comerț și a organelor administrative” nu intrase încă în vigoare.

                                 —

                                 Planul anterior privind cel de-al 12-lea plan privind bicicletele a fost un document public, deși are un caracter similar cu cel de al 13-lea plan privind bicicletele. În plus, niciunul dintre aceste documente nu conține date specifice întreprinderilor.

                     (137)

                     În cele din urmă, CBA nu a furnizat nicio dovadă cu privire la caracterul confidențial al celui de-al 13-lea plan privind bicicletele.

               Presupusa independență a CBA de autoritățile chineze

                     (138)

                     Comisia a colectat o serie de elemente care conduc la concluzia că CBA a avut o legătură puternică cu GC, în special în cursul anului 2016, când a fost aprobat planul privind bicicletele:

                                 —

                                 Articolul 3 din statutul CBA (disponibil în mod public pe site-ul internet al CBA: http://www.china-bicycle.com/information/?cid=33) prevede că „obiectivul și sarcinile acestei asocieri sunt: […] să pună în aplicare politica industrială națională și să ajute departamentele guvernului să consolideze industria, […] să joace un rol de punte și legătură între guvern și întreprinderi și să depună eforturi pentru a deservi întreprinderea, industria și guvernul, și să promoveze dezvoltarea durabilă și sănătoasă a industriei..” Articolul 4 consolidează această legătură și prevede că: „Acest consiliu acceptă activitatea de orientare și supraveghere în afaceri a Comisiei de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat din cadrul Consiliului de Stat, al Ministerului Afacerilor Civile și al unității operaționale competente din cadrul societății.”

                                 —

                                 Site-ul internet al CBA (http://www.china-bicycle.com/information/?cid=11) indică faptul că: ‘Asociația primește orientări și este gestionată de Administrația de stat a Consiliului de Stat, Comisia de gestionare a activelor deținute de stat din cadrul Consiliului de Stat, China Light Industry Association și Ministerul Afacerilor Civile al Administrației de înregistrare a societăților.’

                                 —

                                 „Planul general pentru separarea Camerelor de Comerț și a organelor administrative” emis de Biroul General al Comitetului Central al Partidului Comunist din China și de Biroul general al Consiliului de Stat a fost adoptat la 8 iulie 2015. Cu toate acestea, planul prevede un proiect-pilot în 2016 și extinderea la alte asociații din sector, precum și intrarea deplină în vigoare abia în 2017. Prin urmare, pe această bază, Comisia a concluzionat că, atunci când cel de-al 13-lea plan privind bicicletele a fost aprobat în 2016, CBA era gestionată de Consiliul de stat și însărcinată să pună în aplicare politica guvernului și, prin urmare, nu a putut fi considerată ca fiind un organism independent.

                     (139)

                     Pe baza celor de mai sus, Comisia a respins argumentele referitoare la existența și caracterul confidențial al celui de-al 13-lea plan privind bicicletele și privind independența CBA.

                     (140)

                     În ceea ce privește afirmația grupului Giant, Comisia a considerat că diferitele entități juridice care produc și vând biciclete electrice fac parte din același grup. Acest lucru nu a fost contestat de grupul Giant. Prin urmare, rolul specific al beneficiarului (care exportă direct sau nu produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă) a fost considerat irelevant, cu condiția să fi fost afiliat producătorului-exportator și să fi primit avantaje legate de produsul care face obiectul anchetei. Grupul Giant nu a contestat faptul că astfel de avantaje au fost într-adevăr primite. Comisia a considerat că avantajele primite de entitățile juridice din cadrul aceluiași grup care sunt implicate în producția și vânzarea de biciclete electrice sunt agregate la nivel de grup și repartizate acolo unde este cazul. Din aceste motive, afirmația respectivă a trebuit să fie respinsă.

               3.3.   Lipsa parțială de cooperare și utilizarea datelor disponibile

         3.3.1.   Împrumuturi preferențiale

                     (141)

                     Comisia a solicitat GC să transmită chestionare specifice unui număr de șase bănci de stat menționate în plângere, precum și oricărei alte instituții financiare care a acordat împrumuturi sau credite la export producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

                     (142)

                     Autoritățile chineze au susținut că au contactat instituțiile financiare menționate anterior. Cu toate acestea, la chestionar au răspuns doar patru bănci de stat menționate în mod specific de către reclamant.

                     (143)

                     Potrivit GC, acesta nu avea competența de a solicita informații de la băncile de stat care nu răspunseseră la chestionar, întrucât acestea funcționau independent de GC. GC a considerat, de asemenea, că fusese impusă o sarcină excesivă asupra sa de către Comisie și că nu au existat suficiente orientări cu privire la modul de prezentare a informațiilor solicitate și la modul de pregătire a versiunilor neconfidențiale ale răspunsurilor.

                     (144)

                     Comisia nu a fost de acord cu această opinie. În primul rând, informațiile solicitate de la entitățile deținute de stat sunt puse la dispoziția autorităților chineze în cazul tuturor entităților în care GC este acționar important sau principalul acționar. Într-adevăr, conform Legii Republicii Populare Chineze privind activele publice ale întreprinderilor (14), agențiile de supraveghere și administrare a activelor publice înființate de Comisia de supraveghere și administrare a activelor publice a Consiliului de Stat, pe de o parte, și guvernele populare locale, pe de altă parte, îndeplinesc sarcinile și responsabilitățile investitorului de capital într-o întreprindere cu capital de stat, în numele guvernului. Astfel, aceste agenții au dreptul să primească venituri din active, să participe la luarea deciziilor majore și să selecteze personalul de conducere al întreprinderilor cu capital de stat. În plus, conform articolului 17 din sus-menționata Lege privind activele publice ale întreprinderilor, întreprinderile cu capital de stat au obligațiile de a accepta administrarea și supravegherea de către guverne și de către departamentele și agențiile guvernamentale relevante, de a accepta supravegherea publică și de a-și asuma responsabilitatea față de investitorii de capital.

                     (145)

                     Pe lângă aceasta, GC are totodată autoritatea necesară pentru a interacționa cu instituțiile financiare chiar și atunci când nu sunt deținute de stat, deoarece acestea intră sub jurisdicția autorității de reglementare bancare chineze (ARBC). De exemplu, în conformitate cu articolele 33 și 36 din Legea privind supravegherea bancară (15), ARBC are autoritatea de a solicita tuturor instituțiilor financiare stabilite în RPC să prezinte informații, cum ar fi situații financiare, rapoarte statistice și informații privind operațiunile comerciale și gestionarea acestora. ARBC poate să dispună, totodată, ca instituțiile financiare să divulge informații publicului. În acest sens, Comisia nu a înțeles de ce autoritățile chineze nu au putut să solicite acestor instituții financiare să răspundă la chestionarul specific pregătit de Comisie în scopul prezentei anchete. Autoritățile chineze nu au fost invitate să colecteze, să revizuiască și să prezinte informațiile solicitate. Autoritățile chineze au fost invitate numai să sprijine Comisia în obținerea informațiilor necesare de la instituțiile financiare.

                     (146)

                     În plus, deși au furnizat unele explicații de ordin general referitoare la funcționarea sistemelor lor de aprobare a creditelor și de management al riscului, niciuna dintre băncile de stat cooperante nu a furnizat informații specifice referitoare la împrumuturile acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion, afirmând că făceau obiectul unor obligații statutare și de reglementare și al unor clauze contractuale privind caracterul confidențial al informațiilor legate de producătorii-exportatori incluși în eșantion.

                     (147)

                     Prin urmare, Comisia nu a considerat că impusese o sarcină excesivă pentru GC. De la bun început, Comisia și-a limitat ancheta la acele instituții financiare care acordaseră împrumuturi producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Comisia a considerat, de asemenea, că chestionarul conținea suficiente orientări privind modul de prezentare a informațiilor solicitate și modul de pregătire a versiunilor neconfidențiale ale răspunsurilor. De asemenea, GC nu a indicat nici instrucțiunile specifice din chestionar care nu au fost înțelese. Din motive de claritate, Comisia doar a solicitat asistența autorităților chineze pentru a obține informațiile necesare de la instituțiile financiare, însă acestea nu au cooperat. Prin urmare, Comisia a considerat că solicitările adresate autorităților chineze au fost rezonabile, iar orientările au fost suficiente.

                     (148)

                     În plus, Comisia a solicitat băncilor care au cooperat să contacteze producătorii-exportatori incluși în eșantion în ceea ce privește permisiunea lor de a acorda acces la informațiile specifice societăților, care sunt deținute de bănci. Cu toate acestea, în pofida solicitării explicite din partea Comisiei, nici autoritățile chineze, nici băncile cooperante nu au făcut acest lucru.

                     (149)

                     De asemenea, Comisia a solicitat producătorilor-exportatori incluși în eșantion să acorde acces la informațiile specifice societăților, deținute de toate băncile, atât de stat cât și private, de la care aceștia au primit împrumuturi. Deși producătorii-exportatori incluși în eșantion au consimțit să acorde acces la datele bancare în privința lor, băncile au refuzat să furnizeze informațiile detaliate solicitate, pretinzând că aceste informații erau confidențiale și nu puteau fi dezvăluite.

                     (150)

                     Comisia a primit informații numai cu privire la structura corporativă și la structura de proprietate din partea celor patru bănci deținute de stat menționate în considerentul 52, dar nu și informațiile menționate anterior referitoare la împrumuturile acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În plus, niciuna dintre celelalte instituții financiare care acordaseră credite producătorilor-exportatori incluși în eșantion nu a transmis Comisiei informații. Una dintre aceste bănci, EXIM, a refuzat să furnizeze statutul său, argumentând că acestea sunt informații confidențiale și, prin urmare, a furnizat doar informații parțiale cu privire la guvernanța sa corporativă.

                     (151)

                     În mod similar, Comisiei nu i-a fost furnizată nicio informație specifică cu privire la evaluările riscurilor, la procesul intern de aprobare a împrumuturilor sau la evaluarea bonității în cazul împrumuturilor acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion, astfel cum se explică la considerentele 146-150 de mai sus. Cu toate acestea, astfel de informații au fost necesare pentru a stabili dacă împrumuturile au fost acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion la rate preferențiale. Întrucât aceste documente sunt, de regulă, documente interne pentru băncile relevante, ele nu pot fi furnizate prin intermediul răspunsurilor la chestionar ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

                     (152)

                     Întrucât Comisia nu deținea nicio informație cu privire la majoritatea băncilor de stat care acordau împrumuturi producătorilor-exportatori incluși în eșantion, și nicio informație la nivelul individual al societăților cu privire la împrumuturile acordate de băncile cooperante, aceasta a considerat că nu a primit informații esențiale care să fie relevante pentru acest aspect al anchetei.

                     (153)

                     Prin urmare, având în vedere lipsa de cooperare, Comisia a informat GC că, dacă este necesar, ar putea recurge la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când va examina existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin împrumuturi preferențiale și a acordat GC un termen pentru a-și prezenta observațiile.

                     (154)

                     Autoritățile chineze nu au prezentat niciun fel de observații cu privire la aplicarea articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază.

                     (155)

                     Prin urmare, Comisia a trebuit să recurgă parțial la datele disponibile atunci când a examinat existența și amploarea subvenționării presupuse a fi acordate prin împrumuturi preferențiale.

               3.3.2.   Asigurarea creditelor la export

                     (156)

                     Comisia a solicitat GC să transmită un chestionar specific societății Sinosure. Sinosure a trimis un răspuns la chestionar.

                     (157)

                     Cu toate acestea, Sinosure a răspuns doar parțial la chestionarul specific referitor la asigurarea creditelor la export acordată producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În plus, Sinosure nu a furnizat documentația justificativă solicitată privind guvernanța sa corporativă – de exemplu, raportul său anual sau statutul – argumentând că acestea erau informații confidențiale.

                     (158)

                     De asemenea, Sinosure nu a oferit deloc informații specifice cu privire la asigurarea creditelor la export furnizată industriei bicicletelor electrice, la nivelul primelor sale, sau la cifrele detaliate privind rentabilitatea activității sale de asigurare a creditelor la export.

                     (159)

                     În absența acestor informații, Comisia a considerat că nu a primit informații esențiale care să fie relevante pentru acest aspect al anchetei.

                     (160)

                     Așa cum s-a subliniat în considerentul 144, Comisia înțelege că informațiile solicitate de la entitățile deținute de stat sunt puse la dispoziția autorităților chineze în cazul tuturor entităților în care GC este acționar important sau principalul acționar. Acesta este și cazul Sinosure, care este o entitate aflată în totalitate în proprietatea statului. Prin urmare, Comisia a informat GC că, dacă este necesar, ar putea recurge la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când va examina existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin asigurarea creditelor la export și a acordat GC un termen pentru a-și prezenta observațiile.

                     (161)

                     Autoritățile chineze nu au prezentat niciun fel de observații cu privire la aplicarea articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază.

                     (162)

                     Prin urmare, Comisia a trebuit să se bazeze parțial pe datele disponibile pentru constatările sale referitoare la asigurarea creditelor la export.

               3.3.3.   Furnizarea de material de intrare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

                     (163)

                     Comisia a solicitat autorităților chineze să transmită un chestionar, furnizat de Comisie, furnizorilor interni de componente (și anume motoare, baterii și unități de comandă) ai producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În acest scop, Comisia a solicitat, de asemenea, tuturor producătorilor-exportatori incluși în eșantion să furnizeze autorităților chineze o listă cu furnizorii lor interni.

                     (164)

                     Deși producătorii-exportatori incluși în eșantion au comunicat autorităților chineze lista furnizorilor interni, GC a refuzat să trimită chestionare acestor furnizori. Autoritățile chineze au susținut că acest lucru ar reprezenta o sarcină inutilă pentru ele. Acestea au susținut, de asemenea, că, dat fiind că aceste societăți acționează independent de autoritățile chineze, intervenția lor nu ar fi avut niciun rezultat.

                     (165)

                     Comisia nu a fost de acord cu această opinie. În primul rând, aceasta a considerat că sarcina de a trimite un chestionar deja pregătit unei liste de contacte deja furnizate nu era grea, în special având în vedere posibilitatea sugerată de a utiliza poșta electronică. În al doilea rând, Comisia a considerat că autoritățile ar fi avut un impact major în a convinge societățile care nu au fost anchetate direct să coopereze pentru a stabili situația pieței din China. Într-adevăr, în opinia Comisiei, primirea unei solicitări din partea autorităților chineze de a coopera în cadrul anchetei ar fi fost mai eficace decât dacă aceleași societăți ar fi primit o scrisoare din partea Comisiei. În orice caz, Comisia a considerat că informațiile pe care furnizorii industriei de biciclete electrice le pot oferi sunt esențiale pentru a stabili dacă industria de biciclete electrice a primit material de intrare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Prin urmare, Comisia a considerat că informațiile ar trebui să fie colectate în acest sens și că autoritățile chineze ar fi cele mai în măsură să facă acest lucru sau, cel puțin, să faciliteze procesul, astfel cum a solicitat Comisia. De asemenea, ar fi în interesul industriei bicicletelor electrice din China să se respingă afirmațiile din plângere potrivit cărora aceasta ar beneficia într-adevăr de material de intrare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Prin urmare, argumentele GC în această privință au fost respinse.

                     (166)

                     Autoritățile chineze au refuzat, de asemenea, să furnizeze o listă completă a furnizorilor interni de material de intrare și a structurii acționariatului lor, susținând că acestea sunt informații confidențiale. În acest sens, Comisia observă că regulamentul de bază prevede modalități de a proteja informațiile confidențiale. De asemenea, GC nu a indicat care dintre furnizorii cunoscuți erau entități de stat și care erau entități private. GC a explicat că nu avea competența de a solicita astfel de informații de la societățile care nu răspunseseră la chestionar, întrucât acestea funcționau independent de GC. Cu toate acestea, Comisia înțelege că informațiile solicitate de la entitățile deținute de stat sunt puse la dispoziția autorităților chineze în cazul tuturor entităților în care GC este acționar important sau principalul acționar. De asemenea, atunci când solicită acordarea unei licențe comerciale sau reînnoirea acesteia, societatea trebuie să furnizeze informații referitoare la structura acționariatului către Administrația pentru industrie și comerț. În acest context, informațiile privind acționariatul ar fi, așadar, disponibile autorităților chineze. În plus, autoritățile chineze nu au furnizat informații privind stabilirea prețurilor.

                     (167)

                     Numai un producător de motoare electrice și furnizor de baterii, Bafang, care furnizase material de intrare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, s-a făcut cunoscut și a solicitat să primească un chestionar specific destinat furnizorilor. Acest furnizor a transmis, de asemenea, un răspuns la chestionar. Niciun alt furnizor de material de intrare nu s-a făcut cunoscut.

                     (168)

                     În concluzie, Comisia a considerat că nu dispune de informații importante privind trei aspecte: în primul rând, informații privind structura de proprietate și de guvernanță a furnizorilor de material de intrare. În lipsa acestor informații, Comisia nu a putut stabili dacă acești producători sunt organisme publice sau nu. În al doilea rând, informațiile specifice societăților din partea furnizorilor de material de intrare – cum ar fi, de exemplu, informații privind stabilirea prețurilor materialelor de intrare furnizate exportatorilor incluși în eșantion. În al treilea rând, informații cu privire la structura pieței. Cu toate acestea, informațiile care ar fi trebuit să fie puse la dispoziție de către furnizorii de material de intrare de pe piața internă sunt necesare pentru a stabili dacă materialul de intrare a fost furnizat producătorilor-exportatori incluși în eșantion contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. În plus, aceste informații puteau fi puse la dispoziție numai de furnizorii de material de intrare înșiși și, prin urmare, nu puteau să fie furnizate prin răspunsurile la chestionare ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Informațiile privind structura pieței au fost, de asemenea, esențiale, iar autoritățile chineze erau cele mai în măsură să furnizeze astfel de informații sau, cel puțin, să ajute Comisia să le obțină de la furnizorii de materii prime.

                     (169)

                     Prin urmare, Comisia consideră că nu a primit informații esențiale relevante pentru acest aspect al anchetei.

                     (170)

                     Prin urmare, Comisia a informat GC că, dacă este necesar, ar putea recurge la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când va examina existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin furnizarea de material de intrare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și a acordat GC un termen pentru a-și prezenta observațiile. Autoritățile chineze nu au prezentat observații.

                     (171)

                     Giant a susținut că articolul 28 din regulamentul de bază a fost interpretat greșit de către Comisie. Acesta a susținut că articolul 28 se referă la lipsa de cooperare a părților interesate și că furnizorii de motoare și de baterii nu constituie părți interesate. El a susținut, de asemenea, că nu există nicio afirmație potrivit căreia Giant nu a cooperat și că a furnizat toate informațiile referitoare la achizițiile sale de motoare și baterii. În plus, grupul a susținut că Comisia ar fi trebuit să contacteze furnizorii în mod direct în loc să se bazeze pe autoritățile chineze pentru a îndeplini sarcini ale autorității responsabile cu ancheta; și anume, să trimită chestionare furnizorilor de material de intrare.

                     (172)

                     În această privință, ar trebui remarcat mai întâi că nu se contestă faptul că Giant a cooperat pe deplin la anchetă și că a furnizat toate informațiile solicitate. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentele 163-167 și după cum s-a rezumat în considerentul 168, se reamintește faptul că autoritățile chineze nu au cooperat la nivelul maxim al posibilităților lor, astfel încât Comisia nu a dispus de informații importante cu privire la mai multe aspecte ale acestei părți a anchetei, și anume informații privind structura de proprietate și de guvernanță a furnizorilor de material de intrare, precum și informații privind structura și comportamentul pieței, întrucât autoritățile chineze nu au furnizat un răspuns adecvat la chestionar și nici informații specifice întreprinderilor de la furnizorii de material de intrare, întrucât autoritățile chineze nu au reușit să transmită chestionarul relevant unei liste de contacte a furnizorilor de material de intrare. În ceea ce privește trimiterea chestionarului, se face trimitere la considerentele 164 și 165, unde acest aspect a fost deja abordat. În orice caz, având în vedere că GC ar trebui, fără îndoială, să fie considerat parte interesată în prezenta procedură, s-a considerat că articolul 28 din regulamentul de bază nu a fost interpretat greșit de către Comisie atunci când a estimat că GC a cooperat parțial și atunci când a utilizat datele disponibile în acele chestiuni în care, ca urmare a cooperării parțiale a GC, Comisia nu a dispus de informații importante care să fie furnizate de către GC în mod direct și de către furnizorii de material de intrare după primirea chestionarului relevant din partea GC. Din aceste motive, afirmația respectivă a trebuit să fie respinsă.

                     (173)

                     Prin urmare, Comisia a trebuit să se bazeze, de asemenea, pe datele disponibile pentru constatările sale cu privire la furnizarea de motoare electrice și baterii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1).

               3.4.   Subvenții și programe de subvenționare care fac obiectul prezentei anchete

                     (174)

                     Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație, în avizul de deschidere și în răspunsurile la chestionarul Comisiei, s-a anchetat presupusa subvenționare prin următoarele subvenții acordate de GC:

                                 (a)

                                 Acordarea de împrumuturi preferențiale și de credite direcționate de către băncile de susținere a politicilor statului și de către băncile comerciale deținute de stat.

                                 (b)

                                 Asigurare preferențială a creditelor la export.

                                 (c)

                                 Programe de granturi:

                                             —

                                             programe de acordare de granturi, cum ar fi programul „Mărci celebre”, „Famous China Trademark” (Mărci celebre din China), „Mărci de excelență”, „Top contribuabil”, „AAA Enterprise”, „China Far-famed Brand” și programe locale, cum ar fi medalia „progrese în știință și tehnologie” acordată de provincia Shandong sau „Produs faimos din provincia Jiangsu”;

                                             —

                                             granturi pentru realizările tehnologice, cum ar fi granturi pentru inovare tehnologică, granturi pentru dezvoltarea industriilor de înaltă tehnologie, granturi pentru modernizarea tehnologică și transformare și granturi pentru eficiența energetică a produsului, subvenții pentru cultivarea talentelor cu abilități tehnice deosebite, subvenții pentru noi produse de înaltă tehnologie, premii pentru progresele științei și tehnologiei, alte subvenții legate de tehnologie;

                                             —

                                             granturi pentru dezvoltarea întreprinderilor, cum ar fi granturile pentru a încuraja reformarea sistemului de acționariat sau cotarea la bursă, fondurile de dezvoltare industrială;

                                             —

                                             fonduri pentru subvenționarea ocupării forței de muncă și fonduri pentru formare și granturi regionale pentru sprijinirea dezvoltării economice, cum ar fi „One Million Skilled Talent Training Benefit Plan”, „Post-doctor policy” și alte programe care vizează îmbunătățirea competenței angajaților întreprinderilor și reducerea costurilor cu forța de muncă;

                                             —

                                             fonduri din partea administrațiilor locale din mai multe provincii chineze, de exemplu programe sponsorizate de Tianjin, cum ar fi grantul de asistență la export, acordat de orașul Tianjin; fondul de dezvoltare al mărcilor de export oferit de orașul Tianjin;

                                             —

                                             fondul pentru știință și tehnologie în noua zonă Tianjin Binhai și în zona de dezvoltare economică și tehnologică Tianjin;

                                             —

                                             centre tehnologice pentru întreprinderi (orașul Tianjin și districtul Jinnan); fondul de asistență pentru dezvoltare a parcului industrial Tianjin Cycle și fondul special de dezvoltare și fondul de asistență pentru construcții în zona nouă Tianjin Binhai;

                                             —

                                             granturi ad hoc oferite de autoritățile municipale/provinciale, cum ar fi fondurile de brevete, fondurile și premiile pentru știință și tehnologie, fondurile pentru dezvoltarea afacerilor, fondurile de promovare a exporturilor.

                                 (d)

                                 venituri publice, care în mod normal ar trebui încasate, la care se renunță sau care nu sunt colectate, de exemplu:

                                             —

                                             tratament preferențial în materie de impozitare și compensare fiscală pentru activitatea de cercetare și dezvoltare și un tratament preferențial pentru veniturile întreprinderilor situate în anumite zone de dezvoltare;

                                             —

                                             reducerea impozitului pe profit–beneficii pentru întreprinderile care utilizează tehnologii înalte și noi;

                                             —

                                             reducerea impozitului cu reținere la sursă pentru dividende pentru întreprinderile chineze cu capital străin și societățile-mamă care nu sunt de origine chineză;

                                 (e)

                                 veniturile la care se renunță prin programele de fiscalitate indirectă și programele tarifare la import:

                                             —

                                             scutiri de TVA și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor și a tehnologiei importate

                                             —

                                             renunțarea la taxele de import în cazul regimului de perfecționare;

                                 (f)

                                 furnizarea de bunuri și servicii de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată:

                                             —

                                             furnizarea de terenuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;

                                             —

                                             furnizarea de energie (de exemplu energie electrică sau gaz) contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată pentru industriile preferate;

                                             —

                                             furnizarea de material de intrare (de exemplu, baterii, motoare și alte componente pentru biciclete deja asamblate sau nu) contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

               3.5.   Finanțare și asigurare preferențiale: împrumuturi

                     (175)

                     În conformitate cu informațiile furnizate de cei cinci producători-exportatori incluși în eșantion, 18 instituții financiare situate pe teritoriul RPC le acordaseră împrumuturi, linii de credit sau acceptări bancare. Dintre aceste 18 instituții financiare, 11 erau bănci de stat (16). Cele 7 instituții financiare rămase erau fie în proprietate privată, fie structura acționariatului lor nu a putut fi determinată având în vedere lipsa de cooperare descrisă în considerentele 141-155. Numai patru bănci deținute de stat au completat chestionarul specific destinat băncilor (sau altor instituții financiare), în pofida unei cereri adresate GC de a contacta toate instituțiile financiare relevante care au acordat împrumuturi producătorilor-exportatori incluși în eșantion și de a le furniza chestionarele relevante.

               3.5.1.   Bănci de stat acționând ca organisme publice

                     (176)

                     Comisia a verificat dacă băncile de stat acționau ca organisme publice în sensul articolului 3 și al articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază. În acest sens, testul aplicabil pentru a stabili că o întreprindere de stat este un organism public constă în următoarele (17): „Ceea ce contează este dacă o entitate este învestită cu autoritatea de a exercita funcții guvernamentale, mai degrabă decât modul în care se realizează acest lucru. Există multe moduri diferite în care guvernul, în sensul strict al cuvântului, ar putea conferi autoritate entităților. În consecință, pentru a demonstra că o astfel de autoritate a fost conferită unei anumite entități, pot fi relevante diferite tipuri de elemente de probă. Elementele de probă care arată că o entitate exercită, de fapt, funcții guvernamentale pot dovedi că aceasta deține sau a fost învestită cu autoritate guvernamentală, în special atunci când aceste elemente de probă indică o practică susținută și sistematică. Prin urmare, în opinia noastră, elementele de probă din care rezultă că un guvern exercită un control semnificativ asupra unei entități și a comportamentului acesteia pot dovedi, în anumite circumstanțe, că respectiva entitate deține autoritate guvernamentală și că ea exercită această autoritate în îndeplinirea funcțiilor publice. Cu toate acestea, subliniem faptul că, în afara unei delegări exprese a autorității într-un instrument juridic, existența unei simple legături oficiale între o entitate și guvern în sens restrâns este improbabil să fie suficientă pentru a constata deținerea autorității guvernamentale. Astfel, de exemplu, simplul fapt că un guvern este acționarul majoritar al unei entități nu demonstrează că un guvern exercită un control semnificativ asupra comportamentului entității respective sau, cu atât mai puțin, că guvernul a conferit acesteia o autoritate guvernamentală. Cu toate acestea, în anumite cazuri, dacă elementele de probă arată că indiciile formale ale controlului guvernamental sunt multiple și dacă există totodată elemente de probă potrivit cărora acest control a fost exercitat într-un mod semnificativ, atunci respectivele elemente de probă pot permite tragerea concluziei că entitatea în cauză exercită o autoritate guvernamentală.” În cazul de față, concluzia că băncile de stat sunt învestite cu autoritatea de a exercita funcții guvernamentale se bazează pe indiciile formale ale existenței controlului guvernamental și pe elementele de probă care arată că acest control a fost exercitat în mod semnificativ.

                     (177)

                     Comisia a încercat să obțină informații despre deținerea în proprietate de către stat, precum și indicii formale ale existenței controlului guvernamental în băncile de stat. Ea a analizat, de asemenea, dacă controlul a fost exercitat în mod semnificativ. În acest scop, Comisia a trebuit să se bazeze, parțial, pe datele disponibile, din cauza refuzului GC și al băncilor de stat de a furniza elemente de probă privind procesul decizional care condusese la acordarea împrumuturilor preferențiale.

                     (178)

                     Pentru efectuarea acestei analize, Comisia a examinat mai întâi informațiile referitoare la cele trei bănci de stat care completaseră chestionarul specific și care erau disponibile pentru o reuniune cu membri ai personalului Comisiei.

               3.5.1.1.   Bănci de stat cooperante

                     (179)

                     Următoarele patru bănci deținute de stat au furnizat un răspuns la chestionar: EXIM, ABC, ICBC și BOC. Astfel cum se explică în considerentul 150, EXIM nu a prezentat, cu toate acestea, statutul său în versiunea completă, argumentând că acestea constituiau informații confidențiale. De asemenea, Comisia nu a putut verifica informațiile prezentate, întrucât toate aceste bănci au convenit doar să se întâlnească cu funcționarii Comisiei la sediul autorităților chineze, dar nu au permis o vizită de verificare la fața locului la sediile băncilor.

               Structura acționariatului și indicii formale privind controlul de către GC

                     (180)

                     Pe baza informațiilor furnizate în răspunsul la chestionar și în cursul vizitei de verificare la GC, Comisia a stabilit că GC deține, fie în mod direct sau indirect, mai mult de 50 % din acțiuni în fiecare dintre aceste instituții financiare.

                     (181)

                     În ceea ce privește indiciile formale ale controlului guvernamental ale celor patru bănci deținute de stat care au cooperat, Comisia le-a calificat în ansamblu drept „instituții financiare strategice deținute de stat”. În plus, comunicarea „Reglementări interimare privind consiliile de supraveghere ale unor instituții financiare de stat strategice” prevede că: „Instituțiile financiare de stat strategice menționate în prezentele reglementări se referă la băncile de susținere a politicilor statului, băncile comerciale, societățile de gestionare a activelor financiare, societățile de valori mobiliare, societățile de asigurări, etc., deținute de stat (denumite în continuare instituții financiare deținute de stat), ai căror membrii ai consiliului de supraveghere au fost desemnați de Consiliul de Stat”.

                     (182)

                     Consiliul de supraveghere al importantelor instituții financiare deținute de stat este numit în conformitate cu „Reglementările interimare privind consiliile de supraveghere ale unor instituții financiare de stat strategice”. În temeiul articolelor 3 și 5 din regulamentul interimar, Comisia a stabilit că membrii consiliului de supraveghere sunt instituiți și răspund în fața Consiliului de Stat, ilustrând astfel controlul instituțional al statului asupra activităților comerciale ale băncilor deținute de stat cooperante. În plus față de aceste indicii general aplicabile, Comisia a constatat următoarele în ceea ce privește cele trei bănci de stat:

               EXIM

                     (183)

                     EXIM a fost creată și funcționează în conformitate cu „Notificarea privind înființarea Export-Import Bank of China” emisă de Consiliul de Stat, precum și în conformitate cu statutul EXIM. Potrivit statutului său (18), conducerea EXIM este numită direct de către stat. Consiliul de supraveghere este numit de către Consiliul de Stat în conformitate cu „Reglementările interimare privind consiliile de supraveghere ale instituțiilor financiare de stat strategice” (Decretul Consiliului de Stat nr. 282) și cu alte legi și reglementări, și răspunde în fața Consiliului de Stat.

                     (184)

                     Statutul menționează, de asemenea, că comitetul de partid al EXIM joacă un rol principal și politic de bază, pentru a se asigura că politicile și inițiativele majore ale partidului și statului sunt puse în aplicare de către EXIM. Conducerea partidului este integrată în toate aspectele legate de guvernanța corporativă.

                     (185)

                     În statut se precizează, totodată, că EXIM este dedicată sprijinirii dezvoltării comerțului exterior și a cooperării economice, a investițiilor transfrontaliere, a inițiativei „One Belt, One Road” („O centură, un drum”), precum și a cooperării în domeniul capacității internaționale și al fabricării de echipamente. Domeniul său de activitate include împrumuturile pe termen scurt, mediu și lung aprobate de stat și conforme cu politica de comerț exterior și cu politica de investiții externe („Going Out Policy”) ale acestuia, cum ar fi creditul la export, creditul la import, împrumuturile pentru lucrări de inginerie contractate în străinătate, împrumuturile pentru investiții în străinătate, împrumuturile acordate de guvernul chinez pentru ajutor extern și împrumuturile la export acordate cumpărătorilor.

               ABC

                     (186)

                     Astfel cum se menționează la articolul 137 din Statutul ABC, GC, în calitatea sa de acționar principal cu o participație de 79,62 %, deține competența de a numi toți directorii din consiliul de administrație. Același lucru este valabil și pentru consiliul de supraveghere, în conformitate cu articolul 204 din statut.

                     (187)

                     În plus, potrivit statutului ABC, consiliul de administrație, printre altele, stabilește strategia băncii, decide cu privire la bugetul băncii, ia deciziile privind investițiile, numește președintele și secretarul consiliului de administrație, elaborează și monitorizează sistemul de gestionare a riscurilor. Această listă neexhaustivă a responsabilităților ilustrează controlul instituțional al statului asupra activității de zi cu zi a ABC.

                     (188)

                     De asemenea, Comisia a constatat că instituțiile financiare de stat, inclusiv ABC, ICBC și BOC, și-au modificat statutul în 2017 pentru a spori rolul Partidului Comunist Chinez („PCC”) la cel mai înalt nivel decizional al băncilor.

                     (189)

                     Acest nou statut stipulează că:

                                 —

                                 președintele consiliului de administrație este aceeași persoană cu secretarul comitetului de partid;

                                 —

                                 rolul PCC este de a asigura și supraveghea implementarea de către bancă a politicilor și liniilor directoare ale PCC și ale statului; precum și de a juca un rol de lider și de selecție în numirea personalului (inclusiv a conducerii superioare); precum și

                                 —

                                 opiniile comitetului de partid sunt avute în vedere de consiliul de administrație pentru luarea oricăror decizii majore.

               BOC

                     (190)

                     Astfel cum se menționează la articolul 125 din statut, GC, în calitatea sa de acționar principal cu o participație de 64,63 %, deține competența de a numi administratorii executivi și neexecutivi ai bănci, care alcătuiesc consiliul de administrație.

                     (191)

                     Pe de altă parte, în conformitate cu statutul BOC, consiliul de administrație decide, printre altele, principiile strategice ale instituțiiei financiare, planurile de afaceri și planurile de investiții majore, numește sau demite cadrele superioare, cum ar fi președintele și secretarul consiliului de administrație, vicepreședintele, și alți membri importanți ai personalului de conducere. Consiliul decide, de asemenea, cu privire la punerea în aplicare a rezoluțiilor în cadrul adunării acționarilor și aprobă politicile de guvernanță corporativă. Această listă neexhaustivă a responsabilităților ilustrează controlul instituțional al statului asupra activității de zi cu zi a BOC.

                     (192)

                     În plus, noile prevederi referitoare la rolul PCC menționat la considerentul 189 de mai sus se aplică și în cazul BOC.

                                 —

                                 Elemente de probă care arată că guvernul exercită un control semnificativ asupra comportamentului instituțiilor respective

               ICBC

                     (193)

                     Astfel cum se menționează la articolul 115 din statut, GC, în calitatea sa de acționar principal cu o participație de 69,31 %, deține competența de a numi administratorii executivi și neexecutivi ai băncii, care alcătuiesc consiliul de administrație.

                     (194)

                     Pe de altă parte, în conformitate cu statutul ICBC, Consiliul de administrație decide, printre altele, planurile de afaceri, propunerile de investiții și strategiile de dezvoltare ale băncii, numește sau demite cadrele superioare, cum ar fi președintele și secretarul consiliului de administrație, vicepreședintele, și alți membri importanți ai personalului de conducere. Consiliul decide, de asemenea, cu privire la punerea în aplicare a rezoluțiilor adoptate în cadrul adunării acționarilor și formulează sistemele de gestionare de bază. Această listă neexhaustivă a responsabilităților ilustrează controlul instituțional al statului asupra activității de zi cu zi a ICBC.

                     (195)

                     De asemenea, Comisia a căutat informații care să dovedească dacă GC exercită sau nu un control semnificativ asupra comportamentului celor patru bănci de stat cooperante în ceea ce privește politicile lor de creditare și evaluările riscurilor pe care le-au aplicat atunci când au acordat împrumuturi industriei bicicletelor electrice. În acest sens au fost luate în considerare următoarele acte normative:

                                 —

                                 articolul 34 din Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „Legea bancară”);

                                 —

                                 articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile (puse în aplicare de Banca Populară Chineză);

                                 —

                                 Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale (denumită în continuare „decizia nr. 40”);

                                 —

                                 măsuri de punere în aplicare ale Comisiei de reglementare bancară din China („CBRC”), referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile comerciale cu finanțare chineză [Ordinul nr. 1 al CBRC (2017)];

                                 —

                                 măsuri de punere în aplicare ale CBRC, referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile cu finanțare externă [Ordinul nr. 4 al CBRC (2015)];

                                 —

                                 măsuri administrative privind calificările directorilor și ale funcționarilor superiori ai instituțiilor financiare din sectorul bancar [Ordinul nr. 3 al CBRC (2013)].

                     (196)

                     La examinarea acestor documente normative, Comisia a constatat că instituțiile financiare din RPC își desfășoară activitatea într-un mediu juridic general care le direcționează să se alinieze la obiectivele politicilor industriale ale GC atunci când iau decizii financiare, din motivele expuse mai jos.

                     (197)

                     În ceea ce privește EXIM, mandatul său de politică publică este stabilit în Notificarea privind înființarea Export Import Bank of China, precum și în statutul său.

                     (198)

                     La nivel general, articolul 34 din Legea bancară, care se aplică tuturor instituțiilor financiare care își desfășoară activitatea în China prevede că „băncile comerciale își desfășoară activitatea de acordare de împrumuturi în funcție de necesitățile dezvoltării economiei naționale și a dezvoltării sociale și sub îndrumarea politicilor industriale de stat”. Cu toate că articolul 4 din Legea bancară stipulează că „În temeiul legii, băncile comerciale își desfășoară activitățile economice fără imixtiuni din partea oricăror unități sau persoane fizice. Băncile comerciale își asumă în mod independent răspunderea civilă cu întreaga lor proprietate ca persoană juridică”, ancheta a arătat că articolul 4 din Legea bancară se aplică sub rezerva articolului 34 din Legea Bancară, adică atunci când statul stabilește o politică publică, băncile o pun în aplicare și urmează instrucțiunile statului.

                     (199)

                     Pe lângă aceasta, articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile prevede: „În conformitate cu politica de stat, departamentele relevante pot subvenționa dobânda împrumuturilor cu scopul de a promova creșterea anumitor sectoare industriale și dezvoltarea economică în anumite domenii”.

                     (200)

                     Informațiile disponibile public au confirmat, de asemenea, că dispozițiile de mai sus sunt aplicate în practică. De exemplu, în Raportul anual din 2016 al ICBC se afirmă, printre altele, că „Banca a pus în aplicare politici naționale în mod activ, a sprijinit de asemenea reforma structurală legată de ofertă, […] Banca a continuat să consolideze programele de bază ale guvernului și proiectele de construcții semnificative, și să se alinieze în mod proactiv la strategiile naționale de dezvoltare privind „cele patru regiuni” (regiunile vestice, regiunile din nord-est, regiunile de est și regiunile centrale) și „cele trei centuri de sprijin” (inițiativa „O centură, un drum”, dezvoltarea coordonată a regiunii Beijing-Tianjin-Hebei și dezvoltarea zonei economice a râului Yangtze)” (19).

                     (201)

                     De asemenea, Comisia a constatat că Comisia de reglementare bancară din China („CBRC”) are o amplă autoritate de aprobare asupra tuturor aspectelor legate de gestionarea tuturor instituțiilor financiare stabilite în RPC (inclusiv asupra instituțiilor financiare cu capital privat și străin), cum ar fi (20):

                                 —

                                 aprobarea numirii tuturor directorilor instituțiilor financiare, atât la nivelul sediilor centrale, cât și la nivelul sucursalelor locale. Aprobarea CBRC este necesară pentru recrutarea tuturor nivelurilor de conducere, de la cele mai înalte funcții până la directorii de sucursale și include chiar și directorii numiți în sucursalele din străinătate, precum și directorii responsabili cu funcțiile de suport (de exemplu, directori IT); precum și

                                 —

                                 o listă foarte lungă de aprobări administrative, inclusiv aprobări pentru înființarea de sucursale, demararea unor noi linii de activitate sau vânzarea de produse noi, modificarea statutului băncii, vânzarea a peste 5 % din acțiunile lor, majorările de capital, schimbările de domiciliu, schimbările formei organizaționale etc.;

                                 —

                                 legea bancară este obligatorie din punct de vedere juridic. Caracterul obligatoriu al planurilor cincinale și al Deciziei nr. 40 a fost stabilit mai sus, în secțiunea 3.1. Caracterul obligatoriu al documentelor normative ale CBRC derivă din competențele sale de autoritate de reglementare bancară. Caracterul obligatoriu al altor documente este demonstrat prin clauzele de supraveghere și evaluare pe care le conțin.

                     (202)

                     Pe această bază, Comisia a concluzionat că GC a creat un cadru normativ care trebuia respectat de către directorii și supraveghetorii desemnați de GC, care răspund în fața GC. Prin urmare, GC s-a bazat pe cadrul normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra comportamentului băncilor de stat cooperante, de fiecare dată când acestea au acordat împrumuturi industriei bicicletelor electrice.

                     (203)

                     Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor împrumuturi concrete. Pe parcursul anchetei, băncile de stat cooperante au susținut că, în practică, utilizaseră politici și modele corespunzătoare de evaluare a riscului de credit atunci când acordaseră împrumuturile în discuție.

                     (204)

                     Cu toate acestea, nu au fost furnizate exemple concrete referitoare la producătorii-exportatori incluși în eșantion. Așa cum s-a explicat în considerentele 144-155, cele patru bănci de stat cooperante au refuzat să furnizeze informații, inclusiv cu privire la evaluările specifice ale riscului de credit, referitoare la producătorii-exportatori incluși în eșantion, din motive de reglementare și din motive contractuale, deși Comisia le prezentase un consimțământ scris din partea producătorilor-exportatori incluși în eșantion prin care aceștia renunțau la drepturile lor de confidențialitate.

                     (205)

                     În lipsa unor elemente de probă concrete cu privire la evaluările bonității efectuate de bănci, Comisia a analizat mediul juridic general, astfel cum se menționează la considerentele 195-202 de mai sus, în combinație cu comportamentul celor patru bănci de stat cooperante în ceea ce privește împrumuturile acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Acest comportament contrasta, aparent, cu poziția lor oficială din timpul vizitei de verificare efectuate la sediul autorităților chineze, întrucât, în practică, ele nu au reușit să furnizeze nicio dovadă că acționau în baza unor evaluări aprofundate ale riscului prin raportare la piață.

                     (206)

                     Vizitele de verificare au arătat că (cu excepția unui producător-exportator care nu avea credite bancare în curs pe durata PA) împrumuturile au fost acordate celor patru grupuri rămase de producători-exportatori incluși în eșantion la rate ale dobânzii apropiate de rata dobânzii de referință a Băncii Populare a Chinei (PBOC) sau la rate de referință interbancare, indiferent de situația financiară a întreprinderilor și de riscul de credit. De aici rezultă că împrumuturile au fost acordate la dobânzi sub nivelul dobânzilor de pe piață în raport cu dobânda corespunzătoare profilului de risc al celor patru producători-exportatori incluși în eșantion. În plus, un producător-exportator inclus în eșantion a primit împrumuturi noi cu condiții similare celor aferente împrumuturilor care ajungeau la scadență în aceeași zi în care împrumuturile anterioare au fost rambursate. Astfel, acordul funcționa în fapt ca un sistem de credite reînnoibile automat (revolving). În plus, trei dintre cei cinci producători-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de acceptări bancare în schimbul unei taxe standard de 0,05 %, indiferent de situația financiară și de riscul de credit al societăților.

                     (207)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că GC a exercitat un control semnificativ asupra comportamentului băncilor de stat cooperante în ceea ce privește politicile lor de creditare și evaluarea riscului în ceea ce privește industria bicicletelor electrice.

               Concluzie privind instituțiile financiare cooperante

                     (208)

                     Potrivit constatărilor Comisiei, cadrul juridic prezentat mai sus este pus în aplicare de cele patru instituții financiare cooperante de stat în exercitarea funcțiilor guvernamentale în ceea ce privește sectorul bicicletelor electrice, ele acționând astfel în calitate de organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și în conformitate cu jurisprudența relevantă a OMC.

               3.5.1.2.   Băncile de stat necooperante

                     (209)

                     După cum se indică în secțiunea 3.3 de mai sus, niciuna dintre celelalte bănci de stat care au acordat împrumuturi producătorilor-exportatori incluși în eșantion nu a răspuns la chestionarul specific. Prin urmare, în conformitate cu concluziile la care s-a ajuns la considerentele 141-155 de mai sus, Comisia a decis să utilizeze datele disponibile pentru a stabili dacă aceste bănci de stat pot fi sau nu asimilate unor organisme publice.

                     (210)

                     În ancheta antisubvenție privind importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (21), Comisia a stabilit că următoarele bănci, care acordaseră împrumuturi, linii de credit sau acceptări bancare celor cinci grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion din prezenta anchetă, erau deținute parțial sau integral de stat, fie în mod direct, fie prin persoane juridice aflate în proprietatea statului: China Merchants Bank, Shangai Pudong Development Bank, Bank of Ningbo, Everbright bank, Bank of Communications, China Construction Bank, Bohai Bank și Citic Bank. Întrucât nu au fost furnizate informații care să indice contrariul, Comisia a menținut aceeași concluzie în cadrul prezentei anchete.

                     (211)

                     În lipsa oricăror informații din partea instituțiilor financiare în cauză care să indice contrariul, Comisia a stabilit, de asemenea, proprietatea și controlul deținute de GC pe baza unor indicii formale, din aceleași motive ca cele expuse mai sus, în secțiunea 3.5.1.1. În particular, și în lipsa oricăror dovezi care să indice contrariul, directorii și supraveghetorii din banca de stat necooperantă sunt considerați a fi numiți de GC și răspund în fața GC în același mod ca în cazul băncilor de stat cooperante.

                     (212)

                     În ceea ce privește exercitarea controlului într-un mod semnificativ, și în absența oricăror altor informații, Comisia a considerat că constatările privind cele patru instituții financiare care au cooperat sunt, de asemenea, reprezentative și pentru instituțiile financiare deținute de stat care nu au cooperat. Cadrul normativ analizat în secțiunea 3.5.1.1 de mai sus li se aplică în mod identic. Prin urmare, în lipsa oricăror indicații contrare și pe baza datelor disponibile, lipsa unor dovezi concrete ale evaluărilor bonității este valabilă în același mod ca pentru cele patru bănci deținute de stat care au cooperat.

                     (213)

                     În plus, Comisia a observat că majoritatea contractelor de împrumut acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion aveau condiții similare și că ratele de împrumut care fuseseră convenite erau, de asemenea, similare și se suprapuneau parțial cu ratele oferite de cele patru bănci de stat cooperante.

                     (214)

                     Prin urmare, Comisia a considerat că constatările aferente băncilor de stat cooperante constituiau datele disponibile în temeiul articolului 28 din regulamentul de bază pentru evaluarea celorlalte bănci de stat, datorită atât similitudinilor în ceea ce privește condițiile de împrumut și ratele dobânzii percepute la împrumuturi, cât și reprezentativității celor trei instituții financiare care au fost verificate.

                     (215)

                     Pe această bază, Comisia a concluzionat că fiecare dintre celelalte bănci de stat care acordaseră împrumuturi unuia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion este un organism public în sensul articolului 3 și al articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază.

               3.5.1.3.   Concluzie privind instituțiile financiare de stat

                     (216)

                     Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a constatat că toate instituțiile financiare chineze deținute de stat, care au acordat împrumuturi grupurilor de producători-exportatori cooperanți incluse în eșantion, sunt organisme publice în sensul articolului 3 și al articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază.

                     (217)

                     În plus, chiar și în cazul în care instituțiile financiare de stat nu ar fi fost considerate organisme publice, acestea pot fi considerate a fi primit sarcini sau ordine din partea GC pentru a executa funcții care incumbă în mod normal guvernului, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază pentru aceleași motive, astfel cum se precizează la considerentele 218-222 de mai jos. Prin urmare, comportamentul lor va fi atribuit GC în orice caz, așa cum s-a explicat în secțiunea 3.5.1.

               3.5.2.   Transmiterea de sarcini și ordine instituțiilor financiare private și instituțiilor a căror structură a acționariatului este necunoscută

                     (218)

                     Pe baza informațiilor disponibile publicului, s-a considerat că următoarele instituții financiare se aflau în proprietate privată: Mizuho Bank (și Mizuho Corporate Bank), Bank of Tokyo Mitsubishi UF și Minsheng Bank. Pentru următoarele instituții financiare, în absența cooperării și în absența unor informații suficiente disponibile public, Comisia nu a putut stabili dacă acestea erau deținute de stat sau se aflau în proprietate privată: Zhejiang Jinhua Chengtai Rural Commerce Bank, Zhejiang Yongkang Rural Commerce Bank și Pufa Bankwere. În urma unei abordări prudente, Comisia a analizat aceste bănci menționate la urmă în același mod utilizat pentru instituțiile financiare aflate în proprietate privată și ele sunt denumite în continuare „instituții financiare private”. Comisia a analizat dacă aceste instituții financiare private primiseră sarcini sau ordine din partea guvernului chinez pentru a acorda subvenții sectorului bicicletelor electrice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.

                     (219)

                     În conformitate cu Raportul Organului de Apel al OMC „Statele Unite ale Americii – Anchetă privind taxa compensatorie pentru memorie dinamică cu acces aleator (DRAMS) din Coreea” (22); trasarea de „sarcini” are loc atunci când un guvern atribuie responsabilități unui organism privat, iar trasarea de „ordine” se referă la situațiile în care guvernul își exercită autoritatea asupra unui organism privat. În ambele cazuri, guvernul se folosește de un organism privat ca mandatar pentru a efectua contribuția financiară, iar „în majoritatea cazurilor, este de așteptat ca însărcinarea sau ordinele adresate unui organism privat să implice o formă de amenințare sau de persuasiune” (23). În același timp, articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază nu permite membrilor să impună măsuri compensatorii asupra unor produse „atunci când guvernul nu face decât să-și exercite prerogativele generale de reglementare” (24) sau atunci când intervenția guvernului „poate avea sau nu un anumit rezultat doar pe baza unor circumstanțe concrete date și a exercitării liberei alegeri de către actorii de pe piața respectivă” (25). Mai degrabă, însărcinarea și ordinul implică „un rol mai activ al autorităților publice decât simple acte de încurajare” (26).

                     (220)

                     Cadrul normativ privind industria bicicletelor electrice, menționat la considerentele 195-202 de mai sus, se aplică tuturor instituțiilor financiare din RPC, inclusiv instituțiilor financiare aflate în proprietate privată. Pentru a ilustra acest lucru, Legea bancară și diferitele ordine ale CBRC acoperă toate băncile cu finanțare chineză și băncile cu capital străin gestionate de CBRC.

                     (221)

                     În plus, ancheta a arătat că majoritatea contractelor de împrumut acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion aveau condiții similare și că ratele dobânzii percepute la împrumuturi, oferite de instituțiile financiare private, erau similare în majoritatea cazurilor și se suprapuneau parțial cu ratele oferite de instituțiile financiare de stat.

                     (222)

                     Prin urmare, în absența oricăror informații divergente primite de la instituțiile financiare private, Comisia a concluzionat că, în ceea ce privește industria bicicletelor electrice, toate instituțiile financiare care își desfășoară activitatea în China sub supravegherea CRBC (inclusiv instituțiile financiare private) au primit sarcini și ordine de la stat în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politicile guvernamentale și a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei bicicletelor electrice.

                     (223)

                     După comunicarea constatărilor, mai multe părți interesate au contestat opinia conform căreia băncile private chineze „primesc sarcini” sau „ordine” din partea autorităților chineze.

                     (224)

                     În primul rând, una dintre părți a afirmat că, în pofida articolului 34 din Legea bancară din China menționat în considerentul 198, legea nu obligă băncile să se alinieze la obiectivele politicii industriale a autorităților chineze. Aceasta a susținut că articolul 34 este o afirmație generală fără implicații practice, și că politicile industriale de stat reprezintă doar o orientare, neavând un rol decisiv. Aceeași parte a menționat, de asemenea, articolul 41 din Legea bancară din China în sprijinul argumentului său potrivit căruia autoritățile chineze nu pot obliga băncile private la vreo acțiune specifică. În plus, aceeași parte a respins faptul că „ratele de împrumut oferite de instituțiile financiare private erau similare în cea mai mare parte dintre cazuri și s-au suprapus parțial cu ratele oferite de instituțiile financiare aflate în proprietate publică”, astfel cum se prevede în considerentul 221, ca fiind un indicator valabil al „primirii de sarcini” sau „ordine”. Pe scurt, partea interesată a susținut că elementele de probă disponibile sunt insuficiente pentru a indica însărcinarea sau ordinul.

                     (225)

                     În al doilea rând, partea respectivă a susținut că autoritatea de aprobare a CBRC cu privire la numirea administratorilor și la acțiunile administrative explicate în considerentul 200 nu are ca rezultat o acțiune explicită sau pozitivă de delegare sau de comandă.

                     (226)

                     În al treilea rând, aceeași parte a susținut că simplul fapt că părțile private acționează într-un mod care nu este rezonabil din punct de vedere comercial nu este suficient pentru a stabili însărcinarea sau ordinul.

                     (227)

                     În al patrulea rând, mai multe părți interesate au susținut că Comisia nu a efectuat o evaluare individuală pentru fiecare instituție financiară și că nu poate fi demonstrată transmiterea de sarcini sau ordine fără efectuarea unei verificări la instituțiile financiare în cauză.

                     (228)

                     În cele din urmă, o parte a susținut că noțiunile de „însărcinare” și „ordin” au fost confundate de către Comisie.

                     (229)

                     În ceea ce privește prima, a doua și a treia afirmație, Comisia ar dori să reamintească faptul că nu a existat cooperare din partea instituțiilor financiare sau a autorităților chineze și, prin urmare, nu au fost furnizate dovezi sau informații divergente care să contrazică concluziile la care s-a ajuns în considerentele 175-222 de mai sus. De fapt, legea bancară chineză trebuie să fie examinată ținând cont de ansamblul elementelor de probă disponibile, ceea ce indică faptul că declarațiile respective sunt mai mult decât simple acte de încurajare. De asemenea, în ceea ce privește a patra afirmație, ca urmare a lipsei de cooperare, niciuna dintre instituțiile financiare nu a putut fi evaluată individual. În plus, informațiile accesibile publicului din partea băncilor chineze contrazic afirmația conform căreia nu există nicio dovadă a însărcinării sau ordinelor primite și că autoritățile chineze nu pot obliga băncile private să acționeze într-un fel sau altul. Într-adevăr, băncile private respective primesc ordine din partea autorităților chineze pentru a îndeplini obiectivele de politică publică de sprijinire a anumitor sectoare încurajate prin acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale. În plus, în absența unor informații contrare, astfel cum s-a arătat în considerentul 221 de mai sus, Comisia a stabilit că băncile private au aplicat condiții și rate ale dobânzii similare celor practicate de băncile publice. Acesta este un indiciu că băncile private au urmat politica guvernamentală de acordare a împrumuturilor consacrată în Legea bancară și în diferitele ordine ale CBRC. În cele din urmă, afirmația conform căreia Comisia a confundat noțiunile de însărcinare și ordin nu a fost argumentată sau explicată prin precizări suplimentare. Cu toate acestea, Comisia a observat că standardele de „însărcinare” și „ordin” nu se exclud reciproc, întrucât, în ambele cazuri, autoritățile publice se folosesc de un organism privat ca mandatar pentru a efectua o contribuție financiară. Prin urmare, aceste afirmații au trebuit să fie respinse.

               3.5.3.   Specificitate

                     (230)

                     După cum s-a arătat la considerentele 195-202, o serie de documente normative care vizează în mod specific societățile din sectorul bicicletelor electrice, trasează ordine instituțiilor financiare pentru a acorda împrumuturi cu dobânzi preferențiale industriei bicicletelor electrice. Pe baza acestor documente, s-a demonstrat că instituțiile financiare oferă împrumuturi preferențiale numai unui număr limitat de sectoare industriale/societăți care respectă politicile relevante ale GC.

                     (231)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvențiile sub formă de împrumuturi preferențiale nu sunt disponibile în mod general, ci sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Mai mult, niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat vreun element de probă care să sugereze că împrumuturile preferențiale s-ar baza pe criterii sau condiții obiective în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.

                     (232)

                     În urma comunicării constatărilor, mai multe părți interesate au susținut că împrumuturile preferențiale nu sunt specifice industriei bicicletelor electrice și că nu ar trebui să fie considerate ca fiind pasibile de măsuri compensatorii. Conform acestor părți interesate, Comisia ar fi trebuit să demonstreze specificitatea pe baza unor elemente de probă pozitive. Una dintre aceste părți a susținut, de asemenea, că cel de al 13-lea plan cincinal menționează, de fapt, o gamă largă de industrii, altele decât bicicletele electrice, și că nu stabilește nicio subvenție sau nu ordonă niciun fel de subvenții, ci doar încurajează dezvoltarea industriilor menționate în plan. Această parte a susținut, de asemenea, că nu se poate concluziona că băncile sunt obligate să acorde împrumuturi cu rate preferențiale.

                     (233)

                     Comisia ar dori să reamintească faptul că, în primul rând, așa cum s-a menționat în considerentul 220, cadrul normativ privind industria bicicletelor electrice se aplică tuturor instituțiilor financiare care își desfășoară activitatea în RPC și prevede, printre altele, că băncile comerciale își desfășoară activitatea de acordare de împrumuturi în funcție de necesitățile dezvoltării economiei naționale și ale dezvoltării sociale și sub îndrumarea politicii industriale de stat. În al doilea rând, astfel cum se prevede în considerentele 96-139, dispozițiile nu doar al celui de al 13-lea plan cincinal, ci și ale mai multor alte planuri guvernamentale stabilesc politici guvernamentale specifice pentru a sprijini industria bicicletelor electrice. În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea autorităților chineze și a oricărei instituții financiare, aceasta a fost singura informație disponibilă pe baza căreia Comisia și-ar putea formula concluziile în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În plus, niciuna dintre părțile interesate nu a furnizat vreun element de probă în sprijinul acestor afirmații. În cele din urmă, Comisia a remarcat faptul că cel de al 13-lea plan cincinal, atunci când este examinat în contextul său adecvat, nu poate fi considerat un simplu act de încurajare, iar obiectivele sale de sprijin public nu sunt limitate la majoritatea industriilor din China, ci în mod specific la anumite industrii. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

               3.5.4.   Avantajul și calcularea valorii subvenției

                     (234)

                     Pentru acest calcul al valorii subvenției pasibile de măsuri compensatorii, Comisia a evaluat avantajul acordat beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Conform articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre valoarea dobânzilor plătite de societate pentru împrumutul preferențial și suma pe care societatea ar plăti-o pentru un împrumut comercial comparabil obținut pe piața liberă.

                     (235)

                     În acest sens, Comisia a remarcat un număr de specificități pe piața chineză a bicicletelor electrice. Astfel cum se explică în secțiunile 3.5.1 și 3.5.3 de mai sus, împrumuturile acordate de instituțiile financiare chineze reflectă o intervenție substanțială a guvernului și nu reflectă ratele dobânzii care ar fi în mod normal disponibile pe o piață funcțională.

                     (236)

                     Grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion diferă în ceea ce privește situația lor financiară generală. Fiecare dintre acestea a beneficiat de diferite tipuri de împrumuturi în cursul perioadei de anchetă, cu variații în ceea ce privește de exemplu scadența, garanțiile reale, garanțiile și alte condiții asociate. Din aceste două motive, fiecare producător-exportator a beneficiat de o rată medie a dobânzii diferită, pe baza propriului pachet de împrumuturi primite.

                     (237)

                     Comisia a evaluat în mod individual situația financiară a fiecărui grup de producători-exportatori inclus în eșantion, astfel încât să reflecte aceste particularități. În acest sens, Comisia a urmat metodologia de calcul a creditării preferențiale stabilită în ancheta antisubvenție privind produsele din oțel plate laminate la cald originare din RPC (27) și explicată în considerentele de mai jos. Drept rezultat, Comisia a calculat avantajul obținut de pe urma practicilor de acordare de împrumuturi preferențiale pentru fiecare grup de producători-exportatori inclus în eșantion, în mod individual, și a alocat acest avantaj produsului în cauză.

               3.5.4.1.   Ratingurile de credit

                     (238)

                     În cadrul anchetei antisubvenție privind produsele din oțel plate laminate la cald originare din RPC (28), Comisia a stabilit deja că ratingurile de credit interne acordate societăților chineze nu erau fiabile, pe baza unui studiu publicat de Fondul Monetar Internațional („FMI”) (29) care arăta o discrepanță între ratingurile de credit chineze și cele internaționale, fapt confirmat de constatările prezentei anchete referitoare la producătorii-exportatori incluși în eșantion. Într-adevăr, potrivit FMI, peste 90 % din obligațiunile chineze au primit ratinguri de la AA la AAA din partea agențiilor locale de rating. Această situație nu este comparabilă cu cea de pe alte piețe, cum ar fi Uniunea Europeană sau SUA. De exemplu, pe piața SUA, ponderea firmelor care se bucură de astfel de ratinguri foarte înalte este de sub 2 %. Astfel, agențiile chineze de rating înclină puternic spre punctajele de la vârful scalei de rating. Ele au scale de rating foarte largi și tind să grupeze obligațiuni cu riscuri de credit semnificativ diferite într-o singură categorie largă de rating (30).

                     (239)

                     În plus, agențiile străine de rating, cum ar fi Standard and Poor's și Moody's, aplică de obicei o creștere a ratingului de bază al emitentului, pe baza unei estimări a importanței strategice a firmei pentru guvernul chinez și a solidității oricărei garanții implicite, atunci când stabilesc ratinguri pentru obligațiunile chineze emise în străinătate (31). O altă agenție internațională de rating, Fitch indică în mod clar, după caz, că astfel de garanții reprezintă un factor-cheie aflat la baza ratingurilor de credit pe care le acordă companiilor chineze (32).

                     (240)

                     Pe parcursul anchetei, Comisia a descoperit informații suplimentare în completarea acestei analize. În primul rând, Comisia a determinat faptul că statul poate exercita o influență asupra pieței ratingurilor de credit, deoarece agențiile de rating sunt deținute de stat, cel puțin parțial. Astfel, în conformitate cu două studii publicate în 2016, pe piața chineză activau aproximativ 12 agenții de rating de credit, majoritatea lor fiind deținute de stat. Per ansamblu, 60 % din totalul obligațiunilor corporative evaluate din China primiseră acest rating de la o agenție de stat (33).

                     (241)

                     Autoritățile chineze au confirmat faptul că, în cursul perioadei de anchetă, pe piața obligațiunilor din China activau 12 agenții de rating de credit, dintre care 10 agenții de rating interne. Existau, de asemenea, 2 agenții de rating mixte sino-străine.

                     (242)

                     În al doilea rând, intrarea pe piața chineză a ratingului de credit nu este liberă. Aceasta este, în esență, o piață închisă, deoarece agențiile de rating trebuie să fie aprobate de Comisia de reglementare a valorilor mobiliare din China (China Securities Regulatory Commission, CSRC) sau de PBOC înainte de a-și putea începe activitatea (34). În cursul perioadei de anchetă, agențiile străine de rating nu au fost astfel autorizate să funcționeze pe piața internă din China, deoarece piața ratingului de credit era inclusă în categoria „restricționat” a Catalogului industriilor pentru îndrumarea investițiilor străine al GC, iar agențiile străine de rating al creditelor nu erau autorizate să emită ratinguri pentru obligațiuni interne. La mijlocul anului 2017, PBOC a anunțat că agențiile de rating de credit din străinătate vor putea să acorde ratinguri de credit unei părți a pieței obligațiunilor interne, în anumite condiții, însă acest lucru nu era încă aplicabil în cursul perioadei de anchetă (35). Cu toate acestea, între timp, agențiile străine au înființat societăți mixte cu unele agenții locale de rating, care acordă ratinguri de credit pentru emisiunile de obligațiuni interne. Aceste ratinguri urmează însă scalele de rating chineze și nu sunt, prin urmare, comparabile cu ratingurile internaționale, după cum s-a explicat mai sus.

                     (243)

                     În plus, ancheta a constatat că producătorii-exportatori incluși în eșantion obținuseră ratinguri de credit numai de la băncile lor creditoare și nu prin intermediul unei agenții de rating de credit.

                     (244)

                     Având în vedere situația descrisă la considerentele 238-243 de mai sus, Comisia a concluzionat că ratingurile de credit chineze nu oferă o estimare fiabilă a riscului de credit al activului suport.

               Grupul Giant

                     (245)

                     În scopul prezentei anchete, grupul Giant din China s-a considerat a fi alcătuit dintr-un producător-exportator și din trei societăți furnizoare de material de intrare. În plus, o societate afiliată din China producea biciclete electrice, dar nu exporta produsul în cauză pe piața Uniunii. Alte societăți din grup nu au fost luate în considerare în cadrul prezentei anchete, deoarece nu au fost implicate în producția și vânzarea de biciclete electrice. Sediul central al grupului este situat în Taiwan, și nu există nicio societate holding pe teritoriul Chinei care să exercite un control asupra tuturor societăților care operează în RPC.

                     (246)

                     Grupul Giant s-a prezentat ca având o situație financiară în general profitabilă conform propriilor sale conturi financiare. Producătorul-exportator al grupului Giant a înregistrat profituri în cursul perioadei de anchetă, dar a înregistrat pierderi în 2014. Alte două societăți din cadrul grupului care au făcut obiectul anchetei au înregistrat, de asemenea, pierderi în cursul perioadei de anchetă. Alți indicatori financiari, cum ar fi raportul dintre datorii și active sau capacitatea de acoperire a dobânzilor, nu au indicat niciun fel de probleme structurale semnificative în ceea ce privește capacitatea societății de a-și rambursa datoriile. Grupul Giant a avut împrumuturi în RMB, USD, EUR și JPY acordate de instituțiile financiare chineze. De asemenea, el a obținut fondurile necesare de la trei bănci prin intermediul acceptărilor bancare.

                     (247)

                     Ratingurile de credit pe care producătorul-exportator din grupul Giant le-a prezentat Comisiei nu au fost primite de la nicio agenție de rating de credit recunoscută, ci fuseseră obținute numai de la instituții financiare chineze deținute de stat. Aceste ratinguri au variat între AA+ și BBB+ în cursul perioadei de anchetă. Având în vedere distorsiunile globale ale ratingurilor de credit chineze menționate la considerentele 238-243 de mai sus, și în absența unor ratinguri de la agențiile de rating de credit, Comisia a concluzionat că aceste ratinguri nu erau fiabile.

                     (248)

                     După cum se menționează la secțiunea 3.5.1 de mai sus, instituțiile financiare de creditare chineze nu au furnizat nicio evaluare a bonității. Prin urmare, pentru a stabili avantajul, Comisia a trebuit să evalueze dacă ratele dobânzilor pentru împrumuturile acordate Grupului Giant erau la nivelul pieței.

                     (249)

                     În absența unor ratinguri de credit fiabile și coerente pentru grupul Giant și având în vedere situația rentabilității specifice discutată în considerentul 246, Comisia a considerat că situația financiară generală a grupului corespunde unui rating BB, care reprezintă ratingul cel mai înalt care nu se mai califică drept rating „investment grade”. Ratingul „investment grade” înseamnă că obligațiunile emise de societate sunt evaluate de agenția de rating de credit ca fiind cel mai probabil suficiente pentru a satisface obligațiile de plată și că băncile sunt autorizate să investească în acestea. Prin urmare, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valute relevante și emise în cursul perioadei de anchetă.

                     (250)

                     Prima estimată pentru obligațiunile emise de societățile cu acest rating (BB) a fost apoi aplicată la rata standard de creditare a PBOC pentru a se determina rata pieței.

                     (251)

                     Această majorare a fost determinată prin calcularea spread-ului relativ dintre indicii obligațiunilor corporative cu rating AA din SUA și cei ai obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA, pe baza datelor Bloomberg pentru segmente industriale. Spread-ul relativ astfel calculat a fost apoi adăugat la ratele dobânzii de referință publicate de PBOC la data acordării împrumutului (36) și pentru aceeași durată ca împrumutul în cauză. Acest calcul a fost efectuat în mod individual pentru fiecare împrumut acordat societății.

                     (252)

                     În ceea ce privește împrumuturile din RPC exprimate în valută, are loc același fenomen de denaturare a pieței și de lipsă a ratingurilor de credit valabile, dat fiind faptul că aceste împrumuturi sunt acordate de aceleași instituții financiare chineze. Prin urmare, așa cum s-a constatat anterior, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valute relevante și emise în cursul perioadei de anchetă.

                     (253)

                     După comunicarea constatărilor, grupul Giant a contestat aplicarea ratingului BB ca valoare de referință pentru situația financiară globală a grupului. Acesta a susținut că Comisia nu a indicat înainte de comunicarea constatărilor că ar exista o cerință potrivit căreia numai ratingurile de credit emise de agenții de rating de credit specializate și independente, cum ar fi Standard & Poor's, Moody's sau Fitch, ar constitui dovezi acceptabile și că nu ar fi solicitat niciodată să se furnizeze astfel de dovezi. Giant a susținut, de asemenea, că valoarea de referință aleasă ar trebui să reflecte condițiile de piață predominante în China și a susținut că o valoare de referință mai adecvată ar trebui să se bazeze pe Taiwan sau Hong Kong. Acesta a susținut, de asemenea, că Comisia nu a explicat suficient de ce Giant nu se califică pentru un rating de credit de tip „investment grade”, în pofida indicatorilor săi financiari pozitivi și a remarcat faptul că, în calitate de grup mondial având societatea-mamă cotată la Bursa din Taiwan, informațiile privind bonitatea grupului sunt puse la dispoziția publicului.

                     (254)

                     Așa cum s-a explicat la considerentele 238-244, ancheta a stabilit că ratingurile de credit chineze nu oferă o estimare fiabilă a riscului de credit al activului suport. Societatea nu a putut furniza niciun rating de credit coerent și fiabil în cursul anchetei. Se reamintește că, având în vedere lipsa cooperării din partea instituțiilor financiare, Comisia nu a putut verifica fiabilitatea procedurilor de rating de credit pe care acestea le aplică, inclusiv față de producătorul-exportator în cauză. Prin urmare, Comisia a considerat că este oportun să se utilizeze valoarea de referință BB menționată la considerentele 245-252 de mai sus. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. În această privință, se reamintește, de asemenea, faptul că chestionarul trimis producătorilor-exportatori a inclus într-adevăr cerința de a-și furniza ratingurile de credit și că li s-a solicitat societăților să furnizeze informații complete în termenul stabilit, care a fost, de asemenea, indicat în mod clar în chestionar. Cu toate acestea, nu a fost furnizată nicio altă informație cu privire la bonitatea societății în afara de cea analizată deja de către Comisie. Prin urmare, afirmația potrivit căreia Comisia nu a solicitat niciodată furnizarea acestor informații a fost, de asemenea, respinsă.

                     (255)

                     În ceea ce privește afirmația conform căreia Comisia ar fi trebuit să aleagă o valoare de referință bazată pe Taiwan sau Hong Kong, ea pare să se bazeze pe premisele că SUA a fost aleasă ca referință pentru ratele dobânzii. Această afirmație este inexactă. Astfel cum s-a explicat în detaliu în considerentul 251 de mai sus, spread-ul relativ, și nu rata dobânzii ca atare, a fost calculat între indicii obligațiunilor corporative americane cu rating AA și ai obligațiunilor cu rating BB pe baza datelor Bloomberg pentru segmente industriale. Totodată, astfel cum se explică în considerentul 293 de mai jos, acest spread relativ este neutru din punctul de vedere al țării. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               Grupul Jinhua Vision

                     (256)

                     În scopul prezentei anchete, Grupul Jinhua Vision este alcătuit din doi producători-exportatori, dintre care unul și-a încetat activitatea în cursul perioadei de anchetă, și o societate care furnizează material de intrare producătorilor-exportatori. Alte societăți din grup nu au fost luate în considerare în cadrul prezentei anchete, deoarece nu au fost implicate în producția și vânzarea de biciclete electrice. Sediul grupului este situat în Jinhua, China.

                     (257)

                     Cei doi producători-exportatori din grupul Jinhua Vision au raportat situații de profit diferite. Jinhua Vision Co., Ltd. a fost în general rentabilă în cursul PA, în timp ce Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. a prezentat pierderi în 2017 și și-a încheiat activitatea în 2018. În plus, alți indicatori financiari, cum ar fi raportul dintre datorii și active, nu au indicat niciun fel de probleme structurale semnificative în ceea ce privește capacitatea acestor societăți de a-și rambursa datoriile. Ambii producători-exportatori din grupul Jinhua Vision au beneficiat de împrumuturi în RMB acordate de instituțiile financiare chineze.

                     (258)

                     Comisia a observat că Jinhua Vision Co., Ltd. a obținut ratinguri de credit A de la ambele instituții financiare care i-au acordat împrumuturi (din care una este deținută de stat). În plus, Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. a obținut ratinguri de credit BBB + de la una dintre instituțiile financiare deținute de stat care acordă împrumuturi societății Jinua Vision Co., Ltd. și un rating de credit A de la o altă instituție financiară. Având în vedere distorsiunile globale ale ratingurilor de credit chineze menționate la considerentele 238-243 de mai sus, și rentabilitatea specifică analizată în considerentul 257 de mai sus, Comisia a concluzionat că aceste ratinguri nu erau fiabile.

                     (259)

                     În consecință, Comisia a considerat că situația financiară globală a grupului a justificat aplicarea valorii de referință generale care acordă cel mai înalt rating pentru obligațiunile „non-investment grade”, astfel cum se explică în considerentele 248-252. Prin urmare, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valute relevante și emise în cursul perioadei de anchetă.

                     (260)

                     După comunicarea constatărilor, Grupul Jinhua Vision și, de asemenea, CCCME (aceasta din urmă la nivel general) au contestat aplicarea ratingului BB ca valoare de referință pentru situația financiară a societății. Acesta a susținut că este nerezonabil să se utilizeze obligațiuni corporative cu rating BB pentru a determina o valoare de referință adecvată fără a lua în considerare în mod corespunzător situația financiară a societății.

                     (261)

                     Producătorul-exportator în cauză nu a furnizat dovezi suplimentare care ar putea veni în sprijinul unui rating de credit diferit. Prin urmare, acest argument a fost respins din aceleași motive menționate în considerentele 254 și 255 de mai sus.

               Grupul Yadea

                     (262)

                     În scopul anchetei actuale, grupul Yadea din China constă din doi producători (adică Yadea Group Co., Ltd. și Tianjin Yadea Co., Ltd.), un comerciant exportator (adică Wuxi Yadea Export-Import Co., Ltd.) și două societăți care furnizează material de intrare unuia dintre producători (și anume, Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd și Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd.). Alte societăți din grup nu au fost luate în considerare în cadrul prezentei anchete, deoarece nu au fost implicate în producția și vânzarea de biciclete electrice. Sediul grupului este situat în Wuxi, China.

                     (263)

                     Cei doi producători din grupul Yadea s-au prezentat într-o situație financiară în general profitabilă conform propriilor lor conturi financiare. Cu toate acestea, în ceea ce privește profitul din exploatare, Yadea Group Co., Ltd. a prezentat o rentabilitate negativă în 2017. Profitul său global a fost determinat doar de veniturile din investiții de capital pe termen lung în 2017.

                     (264)

                     Deși i s-a solicitat acest lucru, Yadea Group nu a furnizat niciun fel de informații cu privire la ratingul său de credit.

                     (265)

                     Deși niciuna dintre societățile grupului Yadea care fabrică produsul în cauză nu avea împrumuturi în cursul perioadei de anchetă, grupul a obținut fondurile necesare de la patru bănci private și de stat, prin acceptări bancare.

                     (266)

                     Având în vedere denaturarea generală a ratingurilor de credit chineze menționată în considerentele 238-243 de mai sus și rentabilitatea specifică discutată în considerentul 263, Comisia a considerat că situația financiară globală a grupului a justificat aplicarea valorii de referință generale care acordă cel mai înalt rating pentru obligațiunile „non-investment grade”, astfel cum se explică în considerentele 248-252. Prin urmare, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valute relevante și emise în cursul perioadei de anchetă.

               Grupul Rununion

                     (267)

                     În scopul prezentei anchete, grupul Rununion este alcătuit dintr-un producător-exportator; și anume, societatea Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. și o societate care închiriază terenul producătorului-exportator; și anume, Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory. Alte societăți din grup nu au fost luate în considerare în cadrul prezentei anchete, deoarece nu au fost implicate în producția și vânzarea de biciclete electrice. Toate societățile din cadrul grupului au sediul în China.

                     (268)

                     În timp ce producătorul-exportator părea să fie într-o situație financiară bună, deoarece a fost profitabil în 2016 și 2017, situația societății sale afiliate era diferită, adică prezenta pierderi în 2016. Pierderile acumulate de această societate erau de peste 20 ori mai mari față de capitalul subscris și vărsat.

                     (269)

                     În cursul perioadei de anchetă, producătorul-exportator a obținut fondurile necesare de la două bănci deținute de stat, prin acceptări bancare. Aceste acceptări bancare reprezentau peste 25 % din totalul bilanțului său. Societatea afiliată care închiria terenul, Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory, și-a obținut fondurile necesare printr-un împrumut de la o societate afiliată.

                     (270)

                     În plus, alți indicatori financiari, cum ar fi raportul dintre datorii și active sau capacitatea de acoperire a dobânzilor, nu au indicat niciun fel de probleme structurale semnificative în ceea ce privește capacitatea acestor societăți de a-și rambursa datoriile.

                     (271)

                     Comisia a observat că societatea Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd a primit un rating de credit BBB + de la o instituție financiară chineză de stat, în timp ce Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory nu a furnizat niciun rating de credit. Având în vedere denaturarea generală a ratingurilor de credit chineze menționată în considerentele 238-243 de mai sus, precum și rentabilitatea specifică discutată în considerentele 268-270, Comisia a concluzionat că acest rating nu este fiabil.

                     (272)

                     În consecință, Comisia a considerat că situația financiară globală a grupului a justificat aplicarea valorii de referință generale care acordă cel mai înalt rating pentru obligațiunile „non-investment grade”, astfel cum se explică în considerentele 236-240. Prin urmare, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valute relevante și emise în cursul perioadei de anchetă.

                     (273)

                     După comunicarea constatărilor, grupul Rununion a contestat aplicarea ratingului BB ca valoare de referință pentru situația financiară a societății. Aceasta a susținut că este nerezonabil să se utilizeze obligațiunile corporative cu rating BB pentru a determina o valoare de referință adecvată fără a lua în considerare în mod corespunzător situația financiară a societății.

                     (274)

                     Producătorul-exportator în cauză nu a furnizat dovezi suplimentare care ar putea veni în sprijinul unui rating de credit diferit. Prin urmare, acest argument a fost respins din aceleași motive menționate în considerentele 254 și 255 de mai sus.

               Grupul Bodo

                     (275)

                     În scopul prezentei anchete, grupul Bodo este alcătuit dintr-un producător-exportator; și anume, Bodo Vehicle Group Co., Ltd. (denumit în continuare „Bodo”) și o societate (Tianjin Xinbao Vehicle Industry Co., Ltd sau „Xinbao”) care a servit drept garant pentru o serie de împrumuturi. Alte societăți din grup nu au fost luate în considerare în cadrul prezentei anchete, deoarece nu au fost implicate în producția și vânzarea de biciclete electrice. Toate societățile din cadrul grupului au sediul în China.

                     (276)

                     Deși ambele societăți păreau a fi viabile din punct de vedere financiar în perioada examinată, Xinbao a înregistrat pierderi în 2017.

                     (277)

                     În cursul perioadei de anchetă, producătorul-exportator a obținut fondurile necesare de la o instituție financiară privată chineză prin intermediul unui leasing financiar, precum și de la două bănci de stat, prin împrumuturi și acceptări bancare.

                     (278)

                     Împrumuturile contractate de Bodo de la o bancă de stat chineză au fost garantate de o societate care avea un rating de credit mai mic decât Bodo, iar garanțiile reale utilizate aparțineau unei alte societăți afiliate, ceea ce pune sub semnul întrebării fiabilitatea unei astfel de garanții.

                     (279)

                     Bodo obținuse un rating de credit AA de la o instituție financiară chineză de stat, în timp ce ratingul societății Xinbao s-a deteriorat de la A la BBB + în cursul PA. Având în vedere distorsiunile globale ale ratingurilor de credit chineze menționate la considerentele 238-243 de mai sus, precum și rentabilitatea specifică discutată în considerentele 276-278, Comisia a ajuns la concluzia că acest rating nu este fiabil.

                     (280)

                     Având în vedere denaturarea generală a ratingurilor de credit chineze menționată în considerentele 238-243 de mai sus și rentabilitatea specifică discutată în considerentele 276-278, Comisia a considerat că situația financiară globală a grupului a justificat aplicarea valorii de referință generale care acordă cel mai înalt rating pentru obligațiunile „non-investment grade”, astfel cum se explică în considerentele 217-221. Prin urmare, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valute relevante și emise în cursul perioadei de anchetă.

                     (281)

                     După comunicarea constatărilor, grupul Bodo a contestat aplicarea ratingului BB ca valoare de referință pentru situația financiară a societății. Aceasta a susținut că este nerezonabil să se utilizeze obligațiunile corporative cu rating BB pentru a determina o valoare de referință adecvată fără a lua în considerare în mod corespunzător situația financiară a societății.

                     (282)

                     Producătorul-exportator în cauză nu a furnizat dovezi suplimentare care ar putea veni în sprijinul unui rating de credit diferit. Prin urmare, acest argument a fost respins din aceleași motive menționate în considerentele 254 și 255 de mai sus.

               3.5.4.2.   Împrumuturi

                     (283)

                     Așa cum s-a menționat în considerentul 234, conform articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre valoarea dobânzii plătite de societate pentru împrumutul preferențial și suma pe care societatea ar plăti-o pentru un împrumut comercial comparabil obținut pe piața liberă.

                     (284)

                     Pentru împrumuturi și leasing financiar exprimate în RMB, valoarea de referință externă pentru un împrumut comercial comparabil a fost determinată utilizând ratele aplicabile ale dobânzii stabilite de Banca Populară a Chinei, ajustate cu o marjă corespunzătoare (pentru a reflecta ratingul BB). Această marjă fost determinată prin calcularea spread-ului relativ mediu dintre indicii obligațiunilor emise de societăți cu rating A și obligațiunile emise de societăți cu rating BB din SUA, pe baza datelor Bloomberg pentru segmente industriale. Un spread specific pentru fiecare termen individual (3 luni, 6 luni, 1 an etc.) a fost aplicat și adăugat la rata dobânzii de referință. Acest calcul a fost efectuat în mod individual pentru fiecare împrumut acordat producătorului-exportator în cauză.

                     (285)

                     După comunicarea constatărilor, două părți interesate au afirmat că instituția financiară chineză care a furnizat servicii de leasing financiar unei societăți incluse în eșantion se află în proprietate privată și nu poate fi considerată organism public în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază. Părțile au susținut, de asemenea, că leasingul financiar nu poate fi considerat drept împrumut pe motiv că nu implică acțiunea de a împrumuta, rambursarea și plata dobânzii, întrucât constă doar într-un act de leasing. În plus, potrivit părților, comunicarea ratei lunare echivalente și a calculării avantajului era insuficientă.

                     (286)

                     În această privință, se face trimitere la considerentele 218-229 unde s-a concluzionat că toate instituțiile financiare (inclusiv instituțiile financiare private) care își desfășoară activitatea în China sub supravegherea CRBC (inclusiv instituțiile financiare private) au primit sarcini sau ordine de la stat în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politicile guvernamentale și pentru a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei bicicletelor electrice.

                     (287)

                     În ceea ce privește calificarea unui astfel de tip de tranzacție financiară, ar trebui remarcat faptul că respectiva societate inclusă în eșantion a înscris în conturi o parte din costurile implicate în tranzacția respectivă drept cheltuieli cu dobânzi și că o astfel de tranzacție financiară este, de asemenea, recunoscută de centrul de referință pentru credite al PBOC („CRCP”) ca un împrumut.

                     (288)

                     În ceea ce privește comunicarea constatărilor, Comisia a considerat că a furnizat explicații detaliate privind metodologia aplicată pentru calcularea ratei lunare echivalente și a furnizat, de asemenea, toate formulele utilizate pentru a calcula avantajul primit.

                     (289)

                     Pentru împrumuturi exprimate în USD, valoarea de referință externă pentru un împrumut comercial comparabil a fost determinată utilizând ratele aplicabile ale dobânzii LIBOR în USD specifice pentru o anumită lună la termenul de 3 luni sau 6 luni, ajustate cu o marjă corespunzătoare (pentru a reflecta ratingul BB). Această marjă fost determinată prin calcularea spread-ului relativ mediu dintre indicii obligațiunilor emise de societăți cu rating A și obligațiunile emise de societăți cu rating BB din SUA, pe baza datelor Bloomberg pentru segmente industriale. Un spread specific pentru fiecare termen individual (3 luni, 6 luni, 1 an etc.) a fost aplicat și adăugat la rata dobânzii de referință. Acest calcul a fost efectuat în mod individual pentru fiecare împrumut acordat producătorului-exportator în cauză.

                     (290)

                     Pentru împrumuturi exprimate în EUR, valoarea de referință externă pentru un împrumut comercial comparabil a fost determinată utilizând rata medie din cursul PA a indicelui ICE BofAML Euro High Yield. Indicele constă în titluri de valoare al căror rating este inferior ratingului „investment grade” (pe baza unei medii a ratingurilor calculate de agențiile Moody's, S & P și Fitch).

                     (291)

                     Pentru creditele exprimate în moneda JPY, nu existau date privind obligațiunile emise de societățile cu rating „BB” pe piața japoneză pentru segmente industriale. Având în vedere că Japonia are un nivel similar de dezvoltare economică similar cu cel al SUA, Comisia a considerat, prin urmare, că ratele medii LIBOR în USD erau cel mai adecvat substitut pentru împrumuturile exprimate în JPY.

                     (292)

                     În urma comunicării constatărilor, atât CCCME, cât și trei din cele cinci societăți incluse în eșantion au contestat metodologia Comisiei de utilizare a unui spread relativ între obligațiunile corporative cu rating AA și obligațiunile corporative cu rating BB din USA pentru calcularea avantajului dobândit prin împrumuturi preferențiale. Toți au afirmat că Comisia ar fi trebuit să utilizeze un spread absolut în locul unui spread relativ între obligațiunile cu rating AA și obligațiunile cu rating BB din SUA. Au fost invocate următoarele motive principale:

                                 —

                                 Nivelul spread-ului relativ fluctuează odată cu nivelul dobânzii de bază din SUA: cu cât nivelul ratei dobânzii este mai mic, cu atât mai mare va fi marja rezultată.

                                 —

                                 Nivelul referință rezultat fluctuează în funcție de nivelul ratei de referință a PBOC căreia i se aplică. Cu cât este mai mare rata de referință a PBOC, cu atât mai mare va fi valoarea de referință rezultată.

                     (293)

                     Aceste argumente prezentate au fost deja prezentate în cazul HRF (produselor plate din oțel laminate la cald) (37), și, de asemenea, în cazul pneurilor (38). După cum reiese din considerentele 175-187 din cazul HRF, Comisia a respins aceste argumente din următoarele motive:

                                 —

                                 În primul rând, deși Comisia a recunoscut că băncile comerciale utilizează de obicei o marjă exprimată în termeni absoluți, ea a observat că această practică pare să se bazeze în principal pe considerente practice, deoarece rata dobânzii este, în cele din urmă, un număr absolut. Acest număr absolut reprezintă, însă, traducerea unei evaluări a riscurilor care se bazează pe o evaluare relativă. Riscul de nerambursare al unei societăți cu un rating BB este cu X % mai mare decât riscul de nerambursare al guvernului sau al unei societăți fără risc. Aceasta este o evaluare relativă.

                                 —

                                 În al doilea rând, ratele dobânzii reflectă nu numai profilurile de risc ale societăților, ci și riscuri specifice fiecărei țări și fiecărei valute. Spread-ul relativ reflectă astfel schimbări ale condițiilor de bază ale pieței, care nu sunt luate în considerare atunci când se urmărește logica unui spread absolut. Adeseori, așa cum se întâmplă în cazul de față, riscul specific țării și valutei variază în decursul timpului, iar variațiile sunt diferite de la o țară la alta. Prin urmare, ratele fără risc variază în mod semnificativ de-a lungul timpului, și sunt uneori mai scăzute în SUA, alteori în China. Aceste diferențe se referă la factori cum ar fi creșterea observată și preconizată a PIB-ului, percepția generală asupra economiei și nivelurile inflației. Întrucât rata fără risc variază în timp, același spread absolut nominal poate semnifica o evaluare foarte diferită a riscurilor. De exemplu, atunci când banca estimează riscul de nerambursare specific societății la un nivel cu 10 % mai mare decât rata fără risc (estimare relativă), spread-ul absolut care rezultă poate fi între 0,1 % (la o rată fără risc de 1 %) și 1 % (la o rată fără risc de 10 %). Din punctul de vedere al unui investitor, spread-ul relativ este astfel o măsură mai bună, întrucât el reflectă amploarea spread-urilor randamentelor și modul în care acesta este afectat de nivelul ratei dobânzii de bază.

                                 —

                                 În al treilea rând, spread-ul relativ este totodată neutru din punctul de vedere al țării. De exemplu, în cazul în care rata fără risc din SUA este inferioară ratei fără risc din China, metoda va duce la marje absolute mai ridicate. Pe de altă parte, în cazul în care rata fără risc din China este inferioară ratei fără risc din SUA, metoda va duce la marje absolute mai reduse.

                                 —

                                 În plus, utilizarea spread-ului relativ reflectă schimbări ale condițiilor de piață specifice țării, care nu sunt exprimate atunci când se urmărește logica unui spread absolut, după cum se menționează la considerentul 292 de mai sus.

                     (294)

                     Din aceste motive, care sunt valabile în egală măsură și în cadrul anchetei actuale, Comisia și-a menținut poziția conform căreia metoda spread-ului relativ reflectă în mod mai adecvat prima de risc pe care o instituție financiară ar urma să o aplice producătorilor-exportatori chinezi pe o piață nedenaturată, în particular având în vedere faptul că rata dobânzii de bază din RPC și rata dobânzii de bază din SUA au evoluat în mod diferit de-a lungul timpului.

                     (295)

                     În plus, grupul Giant a susținut că ratele medii LIBOR în USD nu ar trebui să fie utilizate ca indicator pentru împrumuturile exprimate în JPY și că ar fi trebuit să se utilizeze o rată de credit care să fi existat într-adevăr pentru împrumuturile exprimate în JPY.

                     (296)

                     Comisia a explicat deja în considerentul 291 de ce a considerat că ratele medii LIBOR în USD au fost cel mai adecvat substitut pentru împrumuturile exprimate în JPY. În plus, nu a fost furnizată nicio dovadă pentru tranzacții similare pe piața japoneză. Prin urmare, această afirmație este respinsă.

               3.5.4.3.   Linii de credit

                     (297)

                     Ancheta a arătat că instituțiile financiare chineze au furnizat, de asemenea, linii de credit în conjuncție cu acordarea de împrumuturi individuale fiecăruia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion. Acestea au constat în acorduri-cadru, pe baza cărora banca urma să permită producătorilor-exportatori incluși în eșantion să retragă fonduri, până la concurența unei anumite sume maxime, sub forma mai multor instrumente de datorie (împrumuturi, incassouri documentare, finanțarea comerțului etc.). În condiții normale de piață, astfel de linii de credit ar fi în mod normal supuse unui așa-numit comision de „contractare” sau de „angajament”, pentru a compensa costurile și riscurile băncii pentru deschiderea unei linii de credit, precum și unor comisioane de reînnoire percepute anual pentru reînnoirea valabilității liniilor de credit. Cu toate acestea, Comisia a constatat că unii dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion beneficiau de linii de credit acordate fără comisioane.

                     (298)

                     Conform articolului 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază, avantajul astfel acordat beneficiarilor este considerat a fi diferența dintre suma pe care producătorul-exportator în cauză a plătit-o pentru liniile de credit acordate de instituțiile financiare chineze și suma care ar fi fost plătită pentru o linie de credit comercial comparabilă care poate fi obținută pe piață ca valoare de referință.

                     (299)

                     Valoarea de referință adecvată pentru comisionul de contractare a fost stabilită la 1,5 %, prin trimitere la datele accesibile publicului (39) pentru deschiderea unor linii de credit similare. Pentru liniile de credit existente înainte de începutul perioadei de anchetă și reînnoite în cursul perioadei de anchetă, un comision de reînnoire de 1,25 % a fost utilizat ca valoare de referință urmând aceeași sursă. Suma corespunzătoare comisionului de contractare/de reînnoire este achitată, în mod normal, anual. În consecință, comisionul de contractare/de reînnoire nu a fost repartizat adecvat pe durata liniei de credit.

                     (300)

                     Nivelul comisioanelor utilizat ca valoare de referință a fost aplicat proporțional la valoarea fiecărei linii de credit în cauză, pentru a obține valoarea subvenției (minus orice fel de comisioane plătite efectiv).

                     (301)

                     După comunicarea constatărilor, un producător-exportator a contestat evaluarea Comisiei conform căreia contractele de acordare a unei linii de credit îi conferă avantaje. Au fost invocate următoarele motive principale:

                                 —

                                 În primul rând, contractele de acordare a unei linii de credit reprezintă doar un acord-cadru pentru viitoarele împrumuturi individuale și, ca atare, nu acordă niciun beneficiu societății respective. Aceasta a susținut că beneficiile au fost calculate din liniile de credit neangajate/neutilizate.

                                 —

                                 În al doilea rând, banca suportă costuri foarte mici la încheierea contractelor de acordare a unei linii de credit.

                                 —

                                 În al treilea rând, un contract de acordare a unei linii de credit fără comisioane administrative nu este specific industriei bicicletelor electrice.

                                 —

                                 În al patrulea rând, Comisia a utilizat o valoare de referință inadecvată în calculul avantajelor conferite de contractele de acordare a unei linii de credit. Conform afirmațiilor părții respective, Comisia nu a reușit să demonstreze că comisionul de contractare de referință corespunde aceluiași tip de contracte de acordare a unei linii de credit ca și cele care sunt aplicabile acestei părți.

                     (302)

                     Comisia nu este de acord cu argumentele aduse, din motivele menționate mai jos:

                                 —

                                 În ceea ce privește primul argument, Comisia a calculat doar avantajul pentru acele linii de credit care sunt efectiv utilizate și nu pentru liniile de credit neangajate/neutilizate, astfel cum s-a susținut.

                                 —

                                 În ceea ce privește al doilea argument, costul suportat de bancă nu este un factor decisiv pentru evaluarea valorii de referință adecvate, ci mai degrabă condițiile de piață predominante pentru obținerea unor linii de credit similare. În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea instituțiilor financiare, nu au putut fi stabilite niciun cost real și nici comisioane comparabile din China. Prin urmare, Comisia a trebuit să recurgă la utilizarea datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, așa cum s-a explicat în considerentele 141-155.

                                 —

                                 În ceea ce privește al treilea argument, ca urmare a lipsei de cooperare din partea instituțiilor financiare, Comisia nu a putut stabili în ce măsură celelalte sectoare au beneficiat de linii de credit furnizate cu titlu gratuit sau contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Cu toate acestea, se reamintește faptul că, așa cum s-a afirmat în considerentul 217, cadrul normativ privind industria bicicletelor electrice se aplică tuturor instituțiilor financiare care își desfășoară activitatea în RPC și acesta prevede printre altele că băncile comerciale își desfășoară activitatea de acordare de împrumuturi în funcție de necesitățile dezvoltării economiei naționale și ale dezvoltării sociale și sub îndrumarea politicilor industriale de stat. De asemenea, se reamintește faptul că, astfel cum se prevede în considerentele 98-140, nu numai dispozițiile celui de al 13-lea plan cincinal, ci și alte câteva planuri guvernamentale stabilesc politici guvernamentale specifice pentru a sprijini industria bicicletelor electrice. Pe baza informațiilor disponibile, Comisia a concluzionat că acest sprijin este restrâns la un grup selectat, format din anumite industrii încurajate, și că nu este disponibil pe scară largă pentru majoritatea sectoarelor economice din RPC. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

                                 —

                                 În ceea ce privește al patrulea argument, Comisia reamintește că, din cauza lipsei de cooperare din partea instituțiilor financiare, caracteristicile specifice ale modalităților de punere la dispoziție a liniilor de credit de pe piața chineză nu au putut fi verificate. De asemenea, astfel cum se explică în considerentele 141-155, Comisia a trebuit să recurgă la datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, inclusiv la cea mai bună valoare de referință disponibilă pentru comisioanele aferente liniilor de credit. În cele din urmă, elementele specifice invocate de această parte în ceea ce privește liniile sale de credit au fost furnizate numai în urma comunicării constatărilor și, prin urmare, cu mult timp după termenul stabilit în chestionar pentru furnizarea unor astfel de informații. Având în vedere stadiul foarte avansat al procedurii, informațiile respective nu au mai putut fi verificate. În plus, o astfel de verificare ar fi necesitat cooperarea entităților financiare în cauză, care lipsea, de asemenea.

                     (303)

                     Din motivele explicare mai sus, toate afirmațiile făcute în această privință au fost respinse.

               3.5.4.4.   Acceptări bancare

               Considerații generale

                     (304)

                     Acceptările bancare sunt un produs financiar menit să dezvolte o atitudine mai activă pe piața monetară internă prin extinderea facilităților de credit. Acesta se bazează pe presupusa robustețe a sectorului bancar chinez, prin care băncile care încheie acorduri de acceptare bancară formulează un angajament necondiționat că vor plăti o anumită sumă la o anumită dată. Prin urmare, acceptările bancare reprezintă o formă de credit prin care băncile preiau de la cumpărători obligațiile de plată către furnizori și transferă furnizorilor o sumă convenită la o dată convenită. Până la aceeași dată, cumpărătorul trebuie să fi transferat aceeași sumă băncii. Data plății către bancă poate să corespundă termenului de plată convenit cu furnizorul sau unei date posterioare termenului respectiv. Ancheta a constatat că data de rambursare către bancă a fost, în multe cazuri, posterioară datei plății către furnizor. S-a constatat că întârzierea plății a fost, în unele cazuri, de 4-6 luni de la data scadentă a facturii. În consecință, pe lângă faptul că reprezintă o garanție bancară, acest produs financiar îi acordă cumpărătorului, în anumite cazuri, și un termen de plată mai lung, sub forma unui împrumut de facto.

                     (305)

                     Ancheta a constatat că, în general, acceptările bancare sunt emise în cadrul unui acord de acceptare bancară care specifică identitatea băncii, a furnizorilor și a cumpărătorului, obligațiile băncii și ale cumpărătorului, și care detaliază cuantumul pentru fiecare furnizor, termenul și garanția furnizată. Acceptările bancare sunt emise, de regulă, o dată pe lună.

                     (306)

                     În ceea ce privește băncile, în bilanțul acestora obligațiile de plată aferente acceptărilor bancare sunt recunoscute ca datorii față de deținătorul acceptării bancare și ca active în relație cu producătorii-exportatori incluși în eșantion. De asemenea, în timp ce unele acceptări bancare erau acoperite de o linie de credit, se pare că aceasta nu este o cerință legală în temeiul legislației chineze.

                     (307)

                     Furnizorul de bunuri, în calitatea sa de titular al acceptării bancare emise are posibilitatea să obțină scontarea acceptării bancare de către banca emitentă înainte de data scadentă a facturii originale sau să aștepte data scadenței și să i se achite integral suma, sau să utilizeze acceptarea bancară ca mijloc de plată pentru datoriile sale față de alte părți.

                     (308)

                     În așteptarea acordului dintre cumpărător și vânzător, acceptările bancare pot fi menționate ca mijloace standard de plată în cadrul contractelor de cumpărare, împreună cu alte mijloace, cum ar fi transferul sau viramentul.

                     (309)

                     Un producător-exportator inclus în eșantion a prezentat observații în cursul anchetei și a indicat că acceptările bancare nu pot fi considerate drept împrumuturi pe motiv că împrumuturile impun acțiunea de a împrumuta, rambursarea și plata unei dobânzi în timp ce acceptările bancare implică o promisiune de rambursare. În continuare, acesta a afirmat că acceptările bancare sunt o modalitate de plată care nu implică niciun transfer direct de fonduri. Pe aceeași temă, un alt producător-exportator a reiterat faptul că nu a existat niciun transfer de fonduri și a susținut că evidențele sale contabile nu au raportat acceptările bancare ca datorii față de bancă, ci ca datorii față de furnizori la efecte de plătit. Acest din urmă producător-exportator a afirmat că, în cazul său particular, banii transferați furnizorului trebuiau să fie depuși înainte de data scadenței acceptării bancare și că banca retrăgea banii din contul său la data scadenței acceptării bancare pentru plata ulterioară către furnizori, astfel cum s-a convenit cu furnizorul în cauză. În plus, acesta a indicat, de asemenea, că nu a primit niciun avantaj dacă acceptarea băncii era scontată înainte de data scadenței acceptării bancare și că nu știa dacă acceptarea bancară era într-adevăr scontată.

                     (310)

                     În această privință, trebuie remarcat mai întâi faptul că CRCP recunoaște acceptările bancare drept datorii față de bănci la același nivel ca împrumuturile, acreditivele sau finanțarea comerțului. De asemenea, trebuie remarcat faptul că CRCP este alimentat de instituțiile financiare care acordă diferite tipuri de împrumuturi și că aceste instituții financiare au recunoscut astfel acceptările bancare ca fiind datorii față de ele. În plus, acordurile de acceptare bancară, colectate în cursul anchetei, prevăd că, în cazul în care cumpărătorul nu efectuează plata integrală la data expirării acceptărilor bancare, banca va considera suma neplătită ca un împrumut întârziat datorat băncii.

                     (311)

                     În plus, Comisia a considerat că acceptările bancare primite de cumpărător constau într-un transfer de fonduri, deoarece acceptările bancare sunt utilizate ca mijloace de plată la același nivel ca și un virament; cu alte cuvinte, după ce acceptarea bancară este transmisă furnizorului, factura corespunzătoare este considerată ca fiind achitată de societate. Acest lucru este demonstrat, de asemenea, de faptul că, la remiterea către furnizor a acceptării bancare, cumpărătorul, în mod normal, își va reduce obligațiile de plată către furnizor, pe de o parte, și, pe de altă parte, își va majora datoriile bancare cu suma corespunzătoare. În acest context, s-a considerat, de asemenea, că faptul că astfel de pasive sunt recunoscute ca fiind efecte de plătit către furnizori și nu față de bănci în evidențele contabile ale societății nu este relevant. În orice caz, conturile auditate nu au prezentat aceste datorii drept obligații de plată către furnizori, ci mai degrabă, ca efecte de plătit, fără a specifica identitatea creditorului.

                     (312)

                     În ceea ce privește fluxurile de bani, Comisia a considerat că observațiile prezentate de producătorul-exportator în cauză au fost contradictorii în măsura în care producătorul-exportator a susținut că, pe de o parte, a trebuit să își transfere banii înainte de data scadentă a acceptării bancare pentru a asigura plata către furnizor din contul său, în timp ce, pe de altă parte, nu a avut cunoștință dacă acceptările au fost scontate și, prin urmare, de momentul când a avut loc efectiv plata. Mai mult, această parte nu a furnizat niciun element de probă cu privire la transferurile anticipate efective de fonduri către bancă. Pe baza celor de mai sus, aceste afirmații au trebuit să fie respinse.

                     (313)

                     Un alt producător-exportator a reiterat, de asemenea, faptul că nu a beneficiat de niciun avantaj din sistemul de acceptare bancară, deoarece în cazul său nu a fost efectuată nicio plată după data de scadență a facturilor sau a acceptării bancare. Pe aceeași temă, mai multe părți interesate au susținut că acceptările bancare nu ar trebui considerate drept împrumuturi pe motiv că nu acordă beneficiarilor acestora termene de plată mai lungi și au susținut că modul în care dreptul intern caracterizează un anumit instrument nu are neapărat vreo incidență în ceea ce privește caracterizarea sa în conformitate cu dreptul OMC.

                     (314)

                     În această privință, deși ancheta a confirmat faptul că, în cazul acestui producător-exportator, toate plățile au fost efectuate până la scadența corespunzătoare a facturilor sau a acceptărilor bancare, se reamintește faptul că sistemul de acceptări bancare a oferit tuturor producătorilor-exportatori un serviciu - la o rată preferențială, care a conferit un avantaj pasibil de măsuri compensatorii, astfel cum se descrie în considerentele 323-342 de mai jos - prin care datoriile către furnizori au fost considerate ca fiind plătite și transferate la datorii către băncile care au promis să plătească furnizorilor până la data scadenței acceptărilor bancare. În ceea ce privește termenele de plată, elementele de probă de care dispune Comisia arată că, pentru mai mulți producători-exportatori, utilizarea acceptărilor bancare a extins efectiv termenul de plată al facturilor aferente și că nu s-au luat în considerare niciun fel de dobânzi pentru împrumuturile de facto. Prin urmare, deși se presupune că acceptările bancare nu au scopul de a prelungi termenele de plată, elementele de probă disponibile au demonstrat contrariul. În orice caz, Comisia a considerat că faptul că nu se plătesc dobânzi la acceptările bancare, extinzând termenul de plată al vânzătorului, reprezintă un alt indiciu al faptului că sectorul bancar chinez este denaturat și oferă împrumuturi preferențiale anumitor industrii-cheie. Prin urmare, aceste afirmații au trebuit să fie respinse.

                     (315)

                     O altă parte interesată a susținut că baza de calcul a avantajului ar trebui să fie redusă cu valoarea depozitelor pe care le-a făcut ca garanție pentru acceptările bancare.

                     (316)

                     În acest sens, ar trebui remarcat, în primul rând, că este o practică obișnuită ca băncile să solicite garanții de la clienții lor atunci când acordă linii de credit sau împrumuturi. Se face, de asemenea, referire la considerentul 323 de mai jos, care prevede că debitorii din Canada trebuie să dispună de o linie de credit pentru a obține acceptări bancare. Pe această bază, ratele aplicate pe piața canadiană iau în considerare existența unor astfel de garanții. În plus, ar trebui remarcat faptul că aceste garanții nu sunt utilizate de bănci pentru plata datoriilor restante către furnizori, ci ca metodă de garantare a faptului că producătorul-exportator își va asuma responsabilitatea financiară față de bancă. Ancheta a arătat, de asemenea, că astfel de garanții nu sunt solicitate în mod sistematic de băncile chineze și că acestea pot lua diverse forme, inclusiv aconturi sau depozite la termen purtătoare de dobândă. În plus, Comisia a observat, de asemenea, că taxa plătită pentru acceptările bancare se calculează pe baza valorii nominale a acceptărilor bancare, nu pe baza unei sume reduse cu valoarea garanției. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (317)

                     O altă parte interesată a susținut că nu ar fi trebuit să fie calculat niciun avantaj pentru comisionul aferent acceptărilor bancare ca o garanție pentru serviciul financiar furnizat de băncile chineze pe motiv că băncile nu trebuie să finanțeze acceptările la emiterea lor sau la scadență, întrucât plățile respective sunt finanțate de producătorul-exportator în cauză, cu excepția cazului în care acesta ar deveni insolvabil. În consecință, se presupune că băncile nu își asumă niciun risc financiar, deoarece acționează doar ca intermediar. Aceeași parte a susținut, de asemenea, că clauzele contractuale prevăd garanții financiare adecvate pentru bănci.

                     (318)

                     În acest sens, se face trimitere la considerentul 310, care confirmă faptul că instituțiile financiare recunosc acceptările bancare drept împrumuturi și la considerentul 304, care prevede că băncile care încheie acorduri de acceptare bancară se angajează necondiționat că vor plăti o anumită sumă la o anumită dată. În plus, având în vedere că acceptările bancare pot fi scontate, băncile ar trebui să se asigure că sunt disponibile fonduri suficiente între emiterea și scadența acceptării bancare. În această privință, ar trebui remarcat, de asemenea, că contractele standard de linie de credit aplicabile în RPC prevăd că acestea pot fi utilizate pentru diferite tipuri de împrumuturi, inclusiv acceptări bancare, confirmând astfel necesitatea ca banca să dețină suficiente fonduri disponibile. După analizarea clauzelor contractelor dintre instituțiile financiare și producătorii-exportatori, s-a considerat că acestea sunt inadecvate, având în vedere implicarea, obligațiile necondiționate și riscul financiar pe care îl suportă instituțiile financiare atunci când se angajează în acorduri de acceptare bancară. În consecință, s-a impus respingerea afirmației de mai sus.

               Specificitate

                     (319)

                     În ceea ce privește specificitatea, s-a considerat că, astfel cum s-a menționat în considerentul 106 și după cum s-a prevăzut de Planul de dezvoltare a industriei ușoare, GC prevede „o politică financiară care să sprijine dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, să exploreze în continuare canalele financiare ale întreprinderilor mici și mijlocii, să perfecționeze sistemul de garanție în ceea ce privește creditarea întreprinderilor mici și mijlocii”, acceptările bancare reprezintă o altă formă de sprijin preferențial pentru industriile încurajate, precum sectorul bicicletelor electrice. În plus, această formă de sprijin nu a luat în considerare situația financiară a producătorilor-exportatori incluși în eșantion, deoarece toate băncile au perceput o taxă forfetară, care, pe baza informațiilor din dosar, este mai mică decât valorile de referință internaționale disponibile și chiar mai mică decât prima percepută societăților cu un rating de credit scăzut, cum ar fi producătorii-exportatori incluși în eșantion (a se vedea considerentul 324).

                     (320)

                     În urma comunicării constatărilor, mai multe părți interesate au repetat afirmația făcută înainte de această comunicare, conform căreia sistemul de acceptări bancare este un instrument de finanțare general disponibil care nu se limitează la industria bicicletelor electrice. Mai multe părți interesate au susținut, de asemenea, că Comisia trebuia să își justifice determinarea specificității pe baza unor elemente de probă concrete.

                     (321)

                     În acest sens, se face trimitere la considerentele 195-202 și, mai precis, la considerentul 319, care furnizează elemente de probă concrete privind aspectele specifice ale unei astfel de politici preferențiale, prin care un astfel de instrument financiar nu este disponibil în general în astfel de condiții și, prin urmare, este specific unui număr limitat de industrii, cum ar fi industria bicicletelor electrice. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

               Calcularea avantajului

                     (322)

                     Pentru acest calcul al valorii subvenției pasibile de măsuri compensatorii, Comisia a evaluat avantajul acordat beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă.

                     (323)

                     Conform informațiilor disponibile, în UE nu există un sistem de acceptare bancară, astfel cum se descrie la considerentele 304-308. Cu toate acestea, pe baza informațiilor puse la dispoziția publicului, o astfel de formă de credit este disponibilă în Canada, unde acceptările bancare sunt utilizate de către societățile debitoare pentru a-și îndeplini cerințele de finanțare pe termen scurt. Acceptările bancare din Canada sunt utilizate în mod normal de către societăți care nu se bucură de cel mai ridicat rating de credit. Pentru a obține astfel de acceptări bancare, debitorii trebuie să dispună de o facilitate sub forma unei linii de credit la care vor face apel.

                     (324)

                     Pentru a oferi o astfel de garanție, băncile percep, în mod normal, un comision de acceptare bancară stabilit la nivelul CDOR (Canadian Dollar Offered Rate - rata de referință pentru acceptări bancare în dolari canadieni) și o taxă de timbru care variază de la câteva puncte de bază (puncte de bază) la peste 100 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea debitorilor (40).

                     (325)

                     În condiții normale de piață, acceptările bancare ar face astfel, în mod normal, obiectul unui așa-numit comision de acceptare bancară și fac parte dintr-o linie de credit deoarece o acceptare bancară este o datorie directă și necondiționată a băncii acceptante. În cazul producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion, comisionul de acceptare bancară a fost stabilit la o rată fixă de 0,05 % din valoarea acceptării bancare, indiferent de solvabilitatea fiecărui producător-exportator inclus în eșantion și, în cazul în care acestea există, liniile de credit au fost furnizate gratuit.

                     (326)

                     În urma comunicării constatărilor, un producător-exportator a susținut că Comisia a contabilizat de două ori unele posturi corectoare și a inclus posturi care nu sunt relevante pentru emiterea de acceptări bancare în calcularea valorii subvenției. Cu toate acestea, calculele s-au bazat pe informațiile furnizate de societate și verificate de Comisie, iar pretinsele erori nu au mai putut fi verificate. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

                     (327)

                     Mai multe părți interesate au susținut că acceptările bancare nu ar trebui considerate drept împrumuturi pe motiv că nu acordă beneficiarilor acestora termene de plată mai lungi și au susținut că modul în care dreptul intern al unui membru caracterizează un anumit instrument nu are neapărat vreo incidență în ceea ce privește caracterizarea sa în conformitate cu dreptul OMC.

                     (328)

                     Mai multe părți interesate au susținut că acceptările bancare disponibile în RPC și în Canada sunt instrumente diferite. Deși sunt utilizate ca metodă de plată în RPC, în Canada acestea sunt utilizate de către societățile debitoare pentru a-și satisface necesitățile de finanțare pe termen scurt.

                     (329)

                     Comisia nu este de acord cu această afirmație și consideră că acceptările bancare reprezintă o soluție pentru necesitățile de finanțare pe termen scurt în ambele țări. Într-adevăr, prin utilizarea acceptărilor bancare, societățile comerciale își văd obligațiile de plată către furnizori transformate în obligații de plată către bănci. În plus, ancheta a arătat că, în cazul mai multor producători-exportatori, acceptările bancare au extins termenele de plată ale facturilor la care se referă, îmbunătățind astfel pe termen scurt soldul trezoreriei producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În plus, astfel cum este descris la pagina 1 din documentul intern de lucru al Băncii Canadei (41) (denumit în continuare„documentul Băncii Canadei”), există alte similitudini între acceptările bancare chineze și canadiene, care prevăd, în ambele cazuri, că ar trebui să existe „un ordin direct și necondiționat de la un debitor corporativ (client) de a efectua o retragere din linia sa de credit stabilită (denumită „facilitate de AB”) la o bancă canadiană. După efectuarea retragerii, banca beneficiară (sau creditoare) garantează suma principală și dobânda prin ștampilarea documentului, devenind astfel pe deplin răspunzătoare de plata la scadență în cazul neefectuării plății de către debitorul corporativ acoperit.” Având în vedere similitudinile între cele două piețe, acest argument a trebuit să fie respins.

                     (330)

                     O altă parte interesată a afirmat, de asemenea, că, spre deosebire de sistemul chinez, băncile canadiene trebuie să furnizeze fondurile în ziua în care este emisă acceptarea bancară. Pe această bază, ea a susținut că comisionul de garantare acoperă mai multe obligații, costuri și riscuri pentru bănci decât în sistemul chinez.

                     (331)

                     În această privință, ar trebui remarcat că faptul că fondurile sunt puse la dispoziție este irelevant, deoarece sistemul chinez prevede, de asemenea, că fondurile trebuie să fie puse la dispoziție de către bancă, în cazul în care titularul acceptării bancare dorește să o sconteze și să obțină fonduri. Transferul de responsabilitate și transferul potențial de fonduri către titularul acceptării bancare explică, de asemenea, motivul pentru care băncile recunosc acceptările bancare drept împrumuturi. În ceea ce privește obligațiile și riscurile, Comisia a considerat că acestea sunt echivalente, deoarece băncile trebuie să aibă fondurile disponibile începând din ziua emiterii, acestea având un angajament necondiționat de a plăti acceptarea bancară la scadența acesteia în cazul neîndeplinirii obligațiilor de plată de către creditor.

                     (332)

                     Un producător-exportator a susținut că, potrivit documentului Băncii Canadei, liniile de credit nu reprezintă o cerință legală pentru acceptările bancare de pe piața canadiană. În acest sens, se observă mai întâi că documentul Băncii Canadei nu conține o astfel de declarație. Dimpotrivă, acesta se referă, în mai multe cazuri (42), la existența unei linii de credit stabilite. Pe această bază, afirmația a fost respinsă.

                     (333)

                     Conform articolului 6 litera (c) din regulamentul de bază, avantajul astfel acordat beneficiarilor este considerat a fi diferența dintre suma plătită de societate pentru furnizarea de acceptări bancare de către instituțiile financiare chineze și suma pe care societatea ar plăti-o pentru o acceptare bancară comparabilă care poate fi obținută pe piața canadiană ca valoare de referință.

                     (334)

                     Pentru a determina avantajul, Comisia a comparat comisionul de acceptare bancară plătit de producătorul-exportator inclus în eșantion în cauză cu CDOR - care este indicele de referință canadian recunoscut pentru acceptări bancare cu un termen până la scadență de un an sau mai puțin - ajustat cu marja adecvată pentru a ține seama de solvabilitatea cumpărătorilor (taxa de timbru). În absența informațiilor privind nivelul taxei de timbru, a fost utilizată aceeași marjă ca cea utilizată pentru împrumuturile exprimate în RMB (a se vedea considerentul 284). În plus, prin analogie cu situația din Canada și în conformitate cu articolul 6 litera (d) punctul (ii), s-a calculat, de asemenea, un avantaj pentru linia de credit care ar fi trebuit să fie deschisă, pe baza valorii de referință menționate anterior la considerentul 299, utilizând ca bază de calcul cea mai mare valoare a pasivelor aferente acceptărilor bancare de la fiecare bancă individuală la un anumit moment din PA.

                     (335)

                     În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, pentru acceptările bancare care au prelungit termenul de plată a datoriilor către furnizori, a fost calculat și un avantaj, sub forma unui împrumut de facto fără dobândă pe termen scurt acordat producătorilor-exportatori incluși în eșantion în cauză. Pentru a stabili acest avantaj, Comisia a utilizat aceeași metodologie ca cea descrisă la considerentul 284 pentru creditele exprimate în RMB.

                     (336)

                     În urma comunicării constatărilor, o parte interesată a susținut că Comisia a luat în considerare în mod eronat de două ori avantajele prin însumarea celor două, și anume, „document de acceptare - comision de contractare linie de credit” și „document de acceptare - dobândă preferențială”, care ar fi trebuit să fie plătite pentru împrumutul de facto la beneficiul calculat pentru comisionul de acceptare bancară.

                     (337)

                     În această privință, trebuie remarcat faptul că elementele de probă existente referitoare la acest producător-exportator demonstrează că acceptările bancare au extins termenele de plată ale facturilor la care se referă. În consecință, acestea au fost considerate împrumuturi de facto. Din aceste motive și astfel cum se explică în considerentul 335, a fost calculat și un avantaj, sub forma unui împrumut de facto fără dobândă pe termen scurt. În plus, astfel cum se explică în considerentul 334, în analogie cu situația pieței canadiene, indiferent de existența unui împrumut de facto, a fost calculat, de asemenea, un avantaj pentru facilitatea de linie de credit care ar fi trebuit să fie contractată. Pe baza celor de mai sus, acest argument a trebuit să fie respins.

                     (338)

                     O altă parte interesată a susținut că calcularea unui beneficiu pentru linia de credit în plus față de comisionul de garantare a dus la o dublă contabilizare, pe motivul că comisionul de garantare ar trebui să fie considerat suficient pentru a acoperi costurile financiare și riscurile legate de emiterea acceptării bancare. De asemenea, această parte a susținut că, în cazul unui contract de linie credit în formă scrisă, nu este întemeiat să se considere că o bancă ar percepe un comision pentru contractarea unei astfel de linii de credit. Aceasta a susținut, de asemenea, că valoarea de referință pentru comisionul de garantare și comisionul liniei de credit ar trebui să provină din aceeași sursă.

                     (339)

                     În acest sens, se face trimitere la considerentul 323, care prevede că debitorii trebuie să dețină o linie de credit pe care o vor utiliza. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 318, se reamintește faptul că contractele de linie de credit pentru mai mulți producători-exportatori incluși în eșantion prevăd că facilitatea poate fi utilizată pentru diferite tipuri de împrumuturi, inclusiv acceptări bancare. În plus, documentul Băncii Canadei prevede, de asemenea, că „comisioanele de contractare și de agenție sunt, de asemenea, aplicabile atât pentru liniile de credit principale, cât și pentru cele bazate pe acceptări bancare”. Prin analogie cu situația de pe piața canadiană, s-a considerat rezonabil să se integreze un comision de contractare a liniei de credit la calcularea beneficiului. În ceea ce privește sursa valorilor de referință, se face trimitere la secțiunea 3.3.1 și la faptul că Comisia a trebuit să se bazeze parțial pe datele disponibile atunci când a examinat existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin împrumuturi în condiții preferențiale. În orice caz, se consideră că informațiile utilizate sunt rezonabile și reflectă condiții standard de piață.

                     (340)

                     O parte interesată a susținut că Comisia nu a demonstrat „condițiile mai puțin favorabile” ale altor bănci comerciale chineze și că aceasta nu a justificat motivul pentru care o valoare de referință din afara țării ar fi adecvată și că nu a făcut ajustările necesare pentru a asigura comparabilitatea.

                     (341)

                     În această privință, se reamintește faptul că, astfel cum s-a explicat în secțiunea 3.3.1, GC a cooperat doar parțial în ceea ce privește împrumuturile preferențiale iar Comisia a trebuit să se bazeze parțial pe datele disponibile atunci când a examinat existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin împrumuturi în condiții preferențiale. Având în vedere această cooperare parțială, Comisia nu a dispus de informații esențiale relevante și a trebuit să își bazeze constatările pe datele disponibile. Pe această bază, Comisia a constatat că piața financiară chineză este denaturată, întrucât instituțiile financiare deținute de stat și cele private primesc sarcini sau ordine de la stat să aplice politici guvernamentale și să acorde împrumuturi la rate preferențiale industriei bicicletelor electrice, astfel cum s-a concluzionat în considerentele 217 și 222. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

                     (342)

                     O parte interesată a susținut, de asemenea, că CDOR nu este o valoare de referință adecvată în ceea ce privește situația sa financiară. În această privință, se face trimitere la evaluările ratingului de credit efectuate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion din secțiunea 3.5.4.1. Pe baza acestor evaluări, s-a considerat că toți producătorii-exportatori incluși în eșantion ar trebui să aibă un rating de credit BB. Pe baza celor de mai sus, acest argument a trebuit să fie respins.

                     (343)

                     O parte interesată a furnizat documente suplimentare neverificate și a susținut că avantajul a fost calculat greșit pe motiv că anumite acorduri ar fi trebuit considerate mai degrabă reînnoiri, decât acorduri separate. Aceștia au susținut, de asemenea, că, în cazul în care ar fi fost percepută o taxă administrativă, o astfel de taxă ar fi fost plătită înainte de PA. În plus, partea respectivă a susținut că Comisia nu a luat în considerare ultima versiune a dosarului (cu o coloană corectată).

                     (344)

                     În ceea ce privește prima afirmație, probele verificate în discuție nu confirmă faptul că un astfel de acord a constituit o reînnoire. În plus, documentul prezentat după comunicarea constatărilor în sprijinul acestei afirmații nu a putut fi verificat și nu a fost luat în considerare. În ceea ce privește a doua afirmație, contractele de linie de credit inițiate înainte de perioada de anchetă au acoperit o parte din PA și, prin urmare, avantajul emiterii a fost conferit grupului Giant în cursul PA. Prin urmare, Comisia nu a putut accepta această afirmație. În ceea ce privește cea de a treia afirmație, ar trebui remarcat faptul că această coloană specifică nu a fost relevantă pentru calculul avantajului și, prin urmare, corecția nu a avut niciun impact.

               3.5.5.   Concluzie privind acordarea de împrumuturi preferențiale

                     (345)

                     Ancheta a arătat că toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de împrumuturi preferențiale în cursul perioadei de anchetă. Având în vedere existența unei contribuții financiare, a unui avantaj pentru producătorii-exportatori și a specificității, aceste împrumuturi, linii de credit și acceptări bancare ar trebui considerate drept subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

                     (346)

                     Valoarea subvenției stabilită în legătură cu împrumuturile preferențiale acordate în cursul perioadei de anchetă grupurilor de societăți incluse în eșantion se ridică la:

                        Tabelul 1

                        Acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale

                                 Societatea/Grupul

                                 Valoarea totală a subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 1,00 %

                                 Giant Group

                                 0,93 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,23 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 2,65 %

                                 Yadea Group

                                 2,77 %

               3.6.   Finanțare și asigurare preferențiale: asigurarea creditelor la export

                     (347)

                     Reclamantul a susținut că Sinosure a oferit producătorilor de produs în cauză o asigurare a creditului la export în condiții preferențiale.

               (a)   Temei juridic

                     (348)

                     Avizul privind punerea în aplicare a strategiei de promovare a comerțului prin știință și tehnologie, utilizând asigurarea creditelor la export [Shang Ji Fa(2004) nr. 368], emis în comun de MOFCOM și Sinosure.

                     (349)

                     Aviz privind publicarea Catalogului produselor chinezești de export de înaltă tehnologie, ediția 2006, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] nr. 16.

               (b)   Constatările anchetei

                     (350)

                     Trei dintre cele cinci grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion aveau contracte în derulare de asigurare la export cu Sinosure în cursul perioadei de anchetă.

                     (351)

                     Așa cum se subliniază în considerentul 157, Sinosure a răspuns doar parțial la chestionarul specific referitor la asigurarea creditelor la export acordată producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Cu toate acestea, după cum se menționează la considerentele 156-162 de mai sus, Sinosure nu a furnizat documentele justificative solicitate referitoare la guvernanța sa corporativă (raportul anual, statutul etc.).

                     (352)

                     În cursul vizitei de verificare de la GC, Sinosure a fost, de asemenea, prezentă și a confirmat faptul că este deținută integral de stat.

                     (353)

                     Mai mult, Sinosure nu a oferit informații specifice referitoare la asigurarea creditelor la export furnizată industriei bicicletelor electrice, la nivelul primelor sale, sau cifre detaliate privind rentabilitatea activității sale de asigurare a creditelor la export. Prin urmare, Comisia a trebuit să completeze informațiile furnizate cu datele disponibile.

                     (354)

                     Potrivit răspunsului Sinosure la chestionar, aceasta este o societate de asigurări de stat, înființată și sprijinită de stat pentru a sprijini dezvoltarea și cooperarea economică și comercială externă a RPC. Societatea este deținută 100 % de stat. Ea are un consiliu de administrație și un consiliu de supraveghetori. Guvernul are puterea de a numi și de a concedia conducerea superioară a societății. Pe baza răspunsului la chestionar, precum și a informațiilor furnizate în cursul vizitei de verificare, Comisia a concluzionat că există indicii formale ale unui control guvernamental în ceea ce privește Sinosure.

                     (355)

                     Pe această bază, Comisia a concluzionat că GC a creat un cadru normativ care trebuia respectat de către directorii și supraveghetorii desemnați de GC și care răspund în fața acestuia. Prin urmare, GC s-a bazat pe cadrul normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra comportamentului Sinosure.

                     (356)

                     Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor contracte de asigurare concrete. În timpul vizitei de verificare, Sinosure a susținut că, în practică, primele sale erau orientate spre piață și se bazau pe principiile de evaluare a riscurilor. Cu toate acestea, nu au fost furnizate exemple specifice în ceea ce privește industria bicicletelor electrice sau producătorii-exportatori incluși în eșantion.

                     (357)

                     Având în vedere faptul că Sinosure a furnizat doar informații parțiale, Comisia nu a putut stabili niciun comportament specific al Sinosure în ceea ce privește asigurarea furnizată producătorilor-exportatori incluși în eșantion care ar fi permis Comisiei să stabilească dacă Sinosure a acționat pe baza principiilor pieței.

                     (358)

                     În acest sens, Comisia nu a fost în măsură, de asemenea, să aprecieze dacă primele pe care Sinosure le-a perceput erau suficiente pentru a acoperi costul creanțelor și cheltuielilor indirecte ale Sinosure.

                     (359)

                     În plus, Comisia a constatat că unii producători-exportatori au beneficiat de o restituire parțială sau totală a primelor de asigurare a creditelor la export plătite corporației Sinosure.

                     (360)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că Sinosure pune în aplicare cadrul juridic prezentat mai sus în exercitarea funcțiilor guvernamentale în ceea ce privește sectorul industriei bicicletelor electrice, acționând astfel în calitate de organism public în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. În plus, datorită cooperării sale parțiale, Sinosure nu a putut demonstra că a acționat în condiții normale de piață și că nu a oferit avantaje producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în special faptul că asigurarea a fost furnizată la rate care nu erau inferioare comisionului minim necesar pentru ca Sinosure să-și acopere costurile operaționale. În absența altor date, Comisia a concluzionat că valoarea de referință externă explicată în considerentul 362 de mai jos ar fi, de asemenea, cea mai bună estimare pentru prima suficientă în condiții de piață.

                     (361)

                     Comisia a stabilit de asemenea că subvențiile acordate în temeiul programului asigurărilor la export sunt specifice, deoarece ele nu puteau fi obținute în absența unei activități de export și, prin urmare, sunt subordonate exportului în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

               (c)   Calculul valorii subvenției

                     (362)

                     Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Conform articolului 6 litera (c) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre valoarea primei plătite de societate pentru asigurarea pe termen scurt pusă la dispoziție de Sinosure și valoarea primei pe care societatea ar plăti-o pentru o asigurare de credit la export comparabilă, obținută pe piață.

                     (363)

                     Deoarece Sinosure reprezintă aproximativ 90 % din piața internă a asigurărilor la export din RPC, Comisia nu a putut găsi o primă de asigurare internă, bazată pe piață. Astfel, în concordanță cu practica anterioară, Comisia a utilizat cea mai adecvată valoare de referință externă, pentru care informațiile erau imediat disponibile, și anume ratele primelor aplicate de Banca de Export-Import („Ex-Im Bank”) a Statelor Unite ale Americii în cazul instituțiilor nefinanciare la exporturile destinate țărilor OCDE (43).

                     (364)

                     Restituirile primelor de asigurare la export acordate în cursul perioadei de anchetă au fost tratate ca granturi. Întrucât nu exista niciun element de probă al unor costuri suplimentare suportate de producători-exportatori, pentru care ar fi fost necesară o ajustare, avantajul a fost calculat ca fiind suma totală a restituirilor primite în cursul perioadei de anchetă.

                     (365)

                     Yadea a solicitat o clarificare privind calculul avantajului și a susținut că avantajul ar trebui să fie calculat pe baza capitalului efectiv compensat, în caz de pierdere, dacă acesta este mai mic decât capitalul asigurat. De asemenea, Yadea a solicitat clarificări cu privire la faptul dacă Comisia a aplicat vreun „raport de imunitate” în calculul său.

                     (366)

                     În această privință, ar trebui remarcat faptul că avantajul a fost calculat în conformitate cu metodologia stabilită în considerentul 362. În ceea ce privește avantajul, Comisia a considerat că acesta ar trebui să fie calculat pe baza capitalului asigurat, care reprezintă, de asemenea, baza pentru calculul primei plătite de Yadea, raportată în răspunsul său la chestionar. În plus, trebuie remarcat faptul că nu s-a aplicat niciun fel de raport de imunitate. Pe baza celor de mai sus, acest argument a trebuit să fie respins.

                     (367)

                     Cuantumul subvenției stabilite în cazul acestei scheme pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion s-a ridicat, în PA, la:

                        Tabelul 2

                        Finanțare și asigurare preferențiale: asigurarea creditelor la export

                                 Societatea/Grupul

                                 Rata subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 0 %

                                 Giant Group

                                 0 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,50 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,17 %

                                 Yadea Group

                                 0,50 %

               3.7.   Furnizarea de mărfuri de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

         3.7.1.   Furnizarea de material de intrare (motoare electrice și baterii) contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

         (a)   Introducere

                     (368)

                     Reclamantul a susținut că industria bicicletelor electrice a primit material de intrare (de exemplu, baterii, motoare și alte componente pentru biciclete deja montate sau nu) contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

                     (369)

                     În cadrul anchetei, Comisia a verificat informațiile privind achizițiile interne de componente pentru biciclete electrice (baterii și motoare) realizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion. În paralel, Comisia a analizat comportamentul în materie de prețuri al singurului furnizor intern de componente care a cooperat, Bafang; analiza a arătat că societatea a furnizat aceste componente la prețuri mai mici pe piața internă decât la export.

                     (370)

                     Astfel cum s-a explicat în mai multe detalii la considerentele 163-173 de mai sus, autoritățile chineze nu au cooperat cu privire la furnizorii de material de intrare de pe piața internă chineză și au refuzat să furnizeze clarificări sau informații cruciale privind piața internă a bateriilor și a motoarelor. Prin urmare, Comisia a trebuit să își bazeze concluziile pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.

                     (371)

                     Ancheta a arătat că unii dintre furnizorii de componente pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion sunt întreprinderi de stat sau membri ai Asociației pentru biciclete din China (China Bicycle Association, CBA). În calitate de membru al CBA, societățile au anumite obligații în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii autorităților chineze în industria bicicletelor electrice. Prin urmare, Comisia a analizat politicile autorităților chineze privind motoarele și bateriile, în special dacă, pe această bază și pe baza oricăror alte informații disponibile, aceste politici ale autorităților chineze ar putea fi interpretate ca o sarcină transmisă furnizorilor pentru ca aceștia să vândă producătorilor interni de biciclete electrice motoare și baterii în condiții mai avantajoase. În cele din urmă, Comisia a analizat dacă, în consecință, furnizorii chinezi de motoare și baterii au beneficiat de avantaje din partea autorităților chineze.

               (b)   Lipsa parțială de cooperare și utilizarea datelor disponibile

                     (372)

                     Astfel cum s-a arătat în considerentul 164, deși i s-a solicitat acest lucru, GC nu a transmis furnizorilor cunoscuți din China chestionarul specific destinat furnizorilor de componente pentru biciclete electrice. Potrivit autorităților chineze, ele nu au competența de a cere informații de la furnizorii de componente pentru biciclete electrice, întrucât aceștia funcționează independent de autoritățile chineze.

                     (373)

                     În plus, GC nu a furnizat o listă a furnizorilor chinezi de componente pentru biciclete electrice care fac obiectul anchetei și a structurii acționariatului lor, susținând că acestea erau informații confidențiale. În plus, autoritățile chineze nu au furnizat informații detaliate cu privire la caracteristicile pieței interne din China de material de intrare pentru bicicletele electrice. De exemplu, ponderea întreprinderilor de stat în producția internă și consumul intern, dimensiunea pieței interne, politicile de stabilire a prețurilor ale statului și/sau ale întreprinderilor de stat, prețurile reale ale materialelor de intrare de pe piața internă, restricțiile la export sau la import sau statisticile relevante.

                     (374)

                     Astfel cum s-a menționat în considerentul 50, un singur furnizor de componente pentru biciclete (Bafang) care a furnizat material de intrare producătorilor-exportatori incluși în eșantion a prezentat informații privind activitățile sale și, prin urmare, a cooperat din proprie inițiativă în cadrul prezentei anchete.

                     (375)

                     Întrucât Comisia nu a primit nicio informație din partea GC, în special cu privire la structura pieței interne, la mecanismele de stabilire a prețurilor și la prețuri și la acționariatul societăților, Comisia a considerat că nu a primit informații esențiale care să fie relevante pentru anchetă.

                     (376)

                     Furnizorul care a cooperat este unul dintre principalii producători chinezi de motoare destinate industriei bicicletelor electrice. Același furnizor a vândut, de asemenea, motoare și baterii industriei producătoare de biciclete electrice. Ancheta a arătat că societatea a exportat modele echivalente de motoare și baterii la prețuri diferite în funcție de piață și că a vândut în mod constant motoare la prețuri considerabil mai mici pe piața internă decât la export.

                     (377)

                     După cum s-a menționat în secțiunea 3.2 de mai sus, Comisia a informat GC că, dată fiind absența răspunsurilor la chestionar din partea furnizorilor de material de intrare și în absența oricăror informații furnizate de GC în această privință, ar putea să se vadă nevoită să-și bazeze concluziile pe datele disponibile, în temeiul articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, în ceea ce privește informațiile referitoare la furnizorii de motoare, baterii și unități de comandă și alte componente de biciclete electrice.

                     (378)

                     Comisia a oferit autorităților chineze posibilitatea de a prezenta observații. Cu toate acestea, GC nu a furnizat observații și nicio altă informație sau element de probă în acest sens.

               3.7.2.   Furnizarea de motoare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

         3.7.2.1.   Tipul de proprietate și influența statului asupra furnizorilor interni de motoare pentru biciclete electrice

                     (379)

                     Astfel cum s-a dezvoltat în continuare în considerentul 404, ar trebui remarcat în primul rând faptul că piața internă chineză a motoarelor este dominată în mare măsură de furnizorii interni chinezi care dețin o cotă de piață de peste 90 %.

                     (380)

                     În absența oricărei informații furnizate de autoritățile chineze în ceea ce privește numărul și tipul de proprietate al furnizorilor interni de motoare pentru biciclete electrice, Comisia a analizat mai întâi situația furnizorilor raportată de cele cinci grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion.

                     (381)

                     Pe această bază, Comisia a identificat 10 furnizori chinezi.

                     (382)

                     Dintre cei 10 furnizori de motoare destinate producătorilor-exportatori incluși în eșantion, trei erau membri ai Asociației pentru biciclete din China (China Bicycles Association, CBA), inclusiv Bafang, iar unul era o întreprindere de stat. Întreprinderile de stat și membrii CBA au reprezentat 41 % din totalul cantităților livrate producătorilor-exportatori incluși în eșantion și până la 66 % din valoarea totală în cursul PA. Comisia a putut verifica proprietatea privată numai pentru trei dintre ceilalți furnizori (reprezentând 46 % din volumul achizițiilor și 29 % din valoarea de achiziție), iar cu privire la ceilalți trei furnizori (reprezentând 13 % din volum și 5 % din valoare) nu s-a obținut nicio informație. Astfel cum s-a subliniat în considerentele 133-134 și 136-139, în perioada examinată, CBA se afla sub conducerea Consiliului de Stat. Articolul 3 din statutul său prevede, de asemenea, că CBA respectă, printre altele, politicile naționale. În plus, statutul CBA impune anumite obligații membrilor săi, astfel cum s-a raportat la articolul 11, care prevede că membrii trebuie să respecte „legile și reglementările naționale privind industria bicicletelor” și „să respecte normele și reglementările Asociației și să pună în aplicare rezoluțiile Asociației”.

                     (383)

                     Pe această bază, Comisia a considerat că membrii CBA sunt supuși unor obligații stricte față de asociația lor, care se află sub îndrumarea și supravegherea Comisiei de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat din cadrul Consiliului de Stat. În consecință, membrii CBA, inclusiv furnizorii de componente, sunt considerați operatori-cheie subordonați în industria de biciclete cărora autoritățile chineze le-au încredințat sarcina punerii în aplicare a politicii naționale în vederea realizării obiectivelor mai generale legate de producția de biciclete electrice. Prin urmare, Comisia a investigat aceste politici în continuare.

                     (384)

                     Mai multe părți au susținut că CBA este o asociație fără scop lucrativ, ai cărei membri sunt societăți, unități de cercetare și asociații locale din industria bicicletelor care au aderat în mod voluntar la aceasta. Aceste părți au susținut, de asemenea, că majoritatea membrilor care fac parte din CBA sunt întreprinderi private.

                     (385)

                     În acest sens, Comisia a făcut trimitere la considerentele 166 și 170 de mai sus, care prevăd că, din cauza refuzului autorităților chineze de a furniza informații privind structura acționariatului furnizorilor interni de material de intrare, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile. Informațiile aflate la dispoziția Comisiei au arătat că mai mulți membri ai CBA sunt, de asemenea, întreprinderi de stat.

                     (386)

                     Autoritățile chineze au susținut că Comisia nu a reușit să demonstreze că CBA este un organism public.

                     (387)

                     În această privință, Comisia a făcut trimitere la considerentul 138 și a confirmat concluzia sa conform căreia CBA funcționează sub orientarea politică și supravegherea „Consiliului de Stat, a Ministerului Afacerilor Civile și a unității operaționale competente a societății”. Acest lucru s-a întâmplat și în anul 2016, când a fost aprobat cel de-al 13-lea plan privind bicicletele.

                     (388)

                     Autoritățile chineze au susținut, de asemenea, că doar o treime din furnizorii interni care furnizează motoare producătorilor-exportatori de biciclete electrice din eșantion sunt întreprinderi de stat sau membri ai CBA. În plus, acestea au subliniat că, în conformitate cu jurisprudența existentă, deținerea în proprietate de către stat nu este suficientă pentru a demonstra transmiterea de sarcini și ordine.

                     (389)

                     În primul rând, Comisia a observat că autoritățile chineze nu au contestat constatările sale, conform cărora o parte importantă a furnizorilor interni care vând motoare producătorilor-exportatori incluși în eșantion sunt întreprinderi de stat și/sau membri ai CBA. În absența cooperării, deși deținerea în proprietate de către stat și/sau apartenența la CBA nu reprezintă o condiție suficientă pentru a demonstra existența trasării de sarcini și ordine, ele sunt un element important în această privință. Pe lângă faptul că a demonstrat deja în considerentul 138 de mai sus că aceste entități au urmat politicile și obiectivele guvernamentale, Comisia a stabilit, de asemenea, astfel cum se arată în considerentele 390-412 de mai jos, că furnizorii interni de motoare pentru industria bicicletelor electrice au primit sarcini și ordine de la autoritățile chineze. Din aceste motive, aceste observații au fost respinse.

               3.7.2.2.   Politici și obiective ale guvernului

                     (390)

                     Comisia a identificat mai multe surse legale care indică sprijin public pentru industria motoarelor, datorită poziției lor în lanțul industrial de aprovizionare al bicicletelor electrice.

                     (391)

                     Printre aceste documente se numără cel de-al 12-lea plan cincinal pentru industria de biciclete și biciclete electrice, al 13-lea plan privind bicicletele, Planul de dezvoltare a industriei ușoare (2016-2020), Avizul Biroului general al administrației publice municipale din Suzhou prin care se transmit măsurile administrative privind Fondul special al industriei municipale și al modernizării economice (SU FU BAN 2014-137), precum și Comunicarea aferentă privind aplicarea, pentru anul 2016, a programului fondului special fiscal municipal al Suzhou, precum și Planul de dezvoltare a industriei ușoare și a produselor textile al municipalității Tianjin pentru cel de al 13-lea cincinal (2016-2020). Aceste documente au fost analizate în secțiunea 3.1 de mai sus.

                     (392)

                     Aceste documente subliniază necesitatea de a îmbunătăți calitatea și performanțele materialelor de intrare esențiale pentru producătorii de biciclete electrice din care fac parte motoarele și de a completa lanțul industrial de aprovizionare al bicicletelor, astfel încât în China să poată fi instituit un lanț de producție de biciclete electrice integrat pe verticală și autonom.

                     (393)

                     Aceste documente descriu, de asemenea, diferitele scheme de sprijin pentru producătorii de biciclete electrice și furnizorii acestora, cum ar fi subvențiile sub formă de finanțare preferențială și reduceri/scutiri fiscale, astfel cum se descrie în considerentele 105 și 106.

               3.7.2.3.   Trasarea de sarcini și ordine

                     (394)

                     Se reamintește mai întâi că, având în vedere lipsa parțială de cooperare din partea autorităților chineze, nu s-au primit răspunsuri la chestionar din partea furnizorilor de material de intrare, cu excepția Bafang, și că, prin urmare, Comisia nu a dispus de informații esențiale cu privire la piața internă a furnizorilor de motoare. În consecință, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, pentru a stabili concluziile sale cu privire la transmiterea de sarcini. În acest sens, informațiile aflate la dispoziția Comisiei au constat în informațiile colectate de la producătorii-exportatori incluși în eșantion în ceea ce privește furnizorii lor interni de motoare, informațiile disponibile în mod public privind CBA și membrii săi, informațiile colectate de la unicul furnizor de material de intrare care a cooperat și un raport sectorial specific privind motoarele din China furnizat de reclamant.

                     (395)

                     În ceea ce privește furnizorii producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Comisia a stabilit la considerentul 382 că membrii CBA care au furnizat motoare producătorilor-exportatori incluși în eșantion reprezentau 41 % din cantitatea internă totală furnizată producătorilor-exportatori incluși în eșantion și până la 66 % din valoarea totală a achizițiilor interne în cursul PA. În plus, în considerentele 382 și 383, Comisia a concluzionat că membrii CBA, inclusiv furnizorii de componente sunt operatori-cheie subordonați care sunt însărcinați cu punerea în aplicare a politicii naționale în vederea realizării obiectivelor mai generale legate de producția de biciclete electrice. Pe baza celor de mai sus și în absența oricăror alte informații, acest lucru a fost considerat reprezentativ pentru situația de pe piața internă a motoarelor din China.

                     (396)

                     Mai precis, în ceea ce privește unicul furnizor de motoare care a cooperat, ancheta a arătat că acesta exportase modele similare la prețuri diferite în funcție de piață și că vindea în mod constant motoare la prețuri mai avantajoase pe piața sa internă decât pe piața sa de export. Prețurile de pe piața internă au fost în medie cu peste 33 % mai mici decât prețurile la export. Această diferență a ajuns la 67 % pentru anumite modele.

                     (397)

                     Ancheta a stabilit, de asemenea, că aceleași costuri au fost asociate cu aceleași modele, indiferent de destinație. Prin urmare, diferențele de preț între modelele vândute la export și cele vândute pe piața internă nu au putut fi explicate prin diferențe de costuri. Bafang a susținut că aceste diferențe de preț s-au datorat costurilor de vânzare mai ridicate pe piața de export. Cu toate acestea, ancheta a arătat că doar o mică parte din diferența de preț se datorează costurilor de vânzare mai ridicate. Bafang nu a pretins că astfel de diferențe ar fi explicate prin condiții de piață diferite, iar o astfel de ipoteză nu este confirmată nici de faptele constatate în cadrul prezentei anchete. Dimpotrivă, în calitate de membru al CBA, Bafang este subordonat acestei asociații al cărei al 13-lea plan privind bicicletele vizează îmbunătățirea performanței la export a producătorilor-exportatori de biciclete electrice, astfel cum se menționează în considerentele 112 și 113 de mai sus. În consecință, pentru a contribui la performanța la export a acestei industrii, societatea primește sarcini sau ordine de a vinde material de intrare la prețuri mai reduse pe piața internă, astfel încât producătorii-exportatori de biciclete electrice să își poată oferi produsele la prețuri semnificativ mai mici decât concurenții lor pe piețele de export, care trebuie să se aprovizioneze cu motoare la prețuri nesubvenționate.

                     (398)

                     Mai multe părți au susținut că decizia Bafang de a percepe prețuri mai mari pe piețele de export decât pe piața sa internă nu ar trebui să fie considerată ca irațională. În primul rând, aceasta ar putea fi legată de costurile ulterioare vânzărilor. În al doilea rând, acest lucru ar putea depinde de nivelurile concurențiale diferite pe cele două piețe. În al treilea rând, acest lucru ar putea depinde de o cerere internă mai mare și de recunoașterea mărcii „Bafang”.

                     (399)

                     În ceea ce privește primul punct, se face trimitere la considerentul 397, în care o astfel de afirmație a fost deja abordată în lumina informațiilor verificate la sediul furnizorului. În ceea ce privește al doilea și al treilea punct, trebuie menționat de la început faptul că afirmația menționată mai sus nu a fost susținută de elemente noi. În orice caz, având în vedere lipsa parțială de cooperare din partea autorităților chineze, astfel cum s-a menționat la considerentele 163-169 de mai sus, Comisia nu dispunea de informații esențiale cu privire la diferitele niveluri concurențiale ale piețelor interne și de export, precum și la situația diferiților furnizori de motoare de pe piața internă. Pe această bază, Comisia a trebuit să își bazeze constatările pe informațiile disponibile; și anume, singurul răspuns la chestionar primit de la furnizorii de material de intrare. Nu există probe care să demonstreze un nivel concurențial diferit al pieței interne și de export care să genereze o diferență atât de mare între nivelurile de preț între cele două piețe. De asemenea, nu există nicio dovadă cu privire la recunoașterea mărcii Bafang și modul în care acest lucru a avut un impact asupra diferențelor între prețuri. În cel mai bun caz, recunoașterea mărcii ar putea avea un impact și asupra prețurilor de pe piața internă, deoarece ar putea sta la baza unui preț mai mare decât cel al concurenților de pe piața internă. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (400)

                     În plus, având în vedere diferența substanțială de preț între motoarele vândute pe piața internă și cele vândute la export, o decizie economică rațională ar trebui să se concentreze mai degrabă pe vânzările de motoare pe piețele de export, având în vedere rentabilitatea mult mai mare care poate fi obținută. O rentabilitate mai ridicată ar putea fi obținută chiar dacă societatea și-ar reduce prețurile de export ale motoarelor, în comparație cu cele practicate în cursul PA, pentru a câștiga cote de piață pe piețele din țări terțe. Acest lucru se datorează faptului că rentabilitatea obținută pe piața de export ar fi totuși mult mai ridicată decât cea realizată pe piața internă. În combinație cu creșterea volumelor de vânzări la export, rentabilitatea absolută ar depăși chiar și nivelurile actuale. În pofida celor de mai sus, ancheta a arătat că principala activitate a Bafang în cursul PA a rămas pe piața internă. Bafang a susținut că faptul că vânzările lor pe piața internă în cursul PA au permis obținerea unui profit rezonabil a dovedit că societatea nu vindea la prețuri mai mici pe piața internă și că comportamentul în materie de prețuri nu a fost irațional.

                     (401)

                     Deși nu se contestă faptul că vânzările pe piața internă ale societății Bafang au fost profitabile, informațiile de la dosar arată că prețurile de pe piața internă au fost considerabil mai mici decât prețurile la export. Punctul de vedere prezentat de Comisie în considerentul 400 nu a fost acela că o decizie rațională ar fi să se realizeze profit, ci să se extindă vânzările către piețele de export în care profiturile ar putea fi majorate având în vedere diferența semnificativă de preț discutată în considerentul 396 sau, alternativ, să se mărească prețul vânzărilor pe piața internă, cel puțin la același nivel cu vânzările la export, pentru a-și maximiza profiturile globale.

                     (402)

                     Giant a afirmat, de asemenea, că, în conformitate cu raportul grupului special CE — Măsuri compensatorii privind cipurile DRAM (44), a acționa într-un „mod care nu este rezonabil din punct de vedere comercial nu este suficient pentru a demonstra existența trasării de sarcini sau ordine din partea guvernului”.

                     (403)

                     În acest sens, ar trebui remarcat faptul că, astfel cum se prevede în considerentele 394-397 și 404 de mai jos, concluzia privind primirea de sarcini și ordine nu se bazează pe diferența de preț observată pentru Bafang. Un astfel de element a fost considerat mai degrabă efectul decât baza pentru o astfel de primire de sarcini sau ordine. În consecință, afirmația a fost respinsă.

                     (404)

                     În plus, Comisia s-a bazat pe un raport specific al industriei, axat pe motoarele pentru biciclete electrice din China „2018-2023 China E-bike motor industry Market Demand and Investment Consulting Report” (Raport de consultanță privind cererea pieței și investițiile în industria de motoare pentru bicicletele electrice din China 2018-2023), elaborat de YuboZenhiye Market Consulting (45). În conformitate cu descrierea de pe site-ul web, raportul „se bazează pe datele furnizate de cercetătorii de la YuboZhiye, în conformitate cu agențiile naționale de statistică, bazele de date de monitorizare a pieței, asociații ale industriei (cercetători), departamentele de statistici privind importurile și exporturile, institutele de cercetare și alte instituții”. Raportul, care este pus la dispoziția publicului, arată că importurile de motoare de biciclete reprezintă doar mai puțin de 10 % din vânzările interne realizate în 2017. Prin urmare, Comisia a considerat că operatorii de pe piața internă sunt în mod clar cei care determină nivelul prețurilor și nu au putut fi influențați de prețurile de import, care sunt mai curând adaptate la prețurile existente. Acest lucru este confirmat de analiza prețurilor de import pentru motoarele achiziționate de către producătorii-exportatori incluși în eșantion, care, pentru modele comparabile, sunt în mod substanțial în concordanță cu prețurile practicate de furnizorii interni de motoare, inclusiv de Bafang. Mai precis, pentru modelul principal (combinația de amplasament al motorului și putere) care a fost atât importat, cât și achiziționat pe piața internă în cursul PA de către producătorii-exportatori incluși în eșantion, diferența de preț a fost mai mică de 3 %.

                     (405)

                     În urma comunicării constatărilor, Bafang a afirmat că declarația potrivit căreia operatorii de pe piața internă sunt cei care determină nivelul prețurilor și nu puteau fi influențați de prețurile de import nu era susținută de elemente de probă. De asemenea, potrivit societății Bafang, constatarea conform căreia prețurile de pe piața internă sunt la același nivel cu prețurile de import reflectă doar o remunerație adecvată.

                     (406)

                     În această privință, se reamintește faptul că, din cauza lipsei de cooperare parțială a autorităților chineze, discutată în considerentele 163-173, Comisia nu dispune de informații esențiale privind structura pieței interne a motoarelor și mecanismul de stabilire a prețurilor. Prin urmare, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile și a considerat că informațiile furnizate în raportul sectorial specific privind motoarele menționat în considerentul 404 au fost rezonabile. În plus, având în vedere că importurile de motoare au reprezentat doar 10 % din consumul de motoare electrice din China în anul 2017, este puțin probabil ca exportatorii din alte țări să poată influența în schimb, cel puțin într-o anumită măsură, prețurile de pe piața internă. În orice caz, Bafang nu a furnizat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații. Din acest motiv, Comisia a respins afirmația.

                     (407)

                     În consecință, faptul că prețurile motoarelor de pe piața internă din China sunt substanțial mai mici decât prețurile la export indică, de asemenea, transmiterea de sarcini și ordine din partea guvernului către furnizorii interni de motoare pentru ca aceștia să vândă motoare industriei bicicletelor electrice la prețuri scăzute, precum și comportamentul irațional al furnizorilor interni de motoare, în absența unor informații contrare prezentate de autoritățile chineze.

                     (408)

                     În plus, raportul conține dovezi conform cărora industria bicicletelor electrice este subvenționată, iar aceste subvenții sunt acordate în avantajul general al industriei bicicletelor electrice, inclusiv al furnizorilor de motoare. Acest argument este susținut de următorul extras:

                                 —

                                    „Cel de al 13-lea plan cincinal pentru industria bicicletelor electrice propune, în principal, trecerea la propulsia electrică în industria autovehiculelor, în special pentru înlocuirea autovehiculelor care funcționează pe bază de carburanți. [... ] Politicile de sprijin ale statului pentru aceste industrii au pus bazele dezvoltării industriei bicicletelor electrice. Deși guvernul sprijină, în principal, dezvoltarea industriei autovehiculelor care funcționează cu tipuri noi de energie, întrucât tehnologiile de bază ale motoarelor sunt interconectate, acesta promovează în egală măsură dezvoltarea industriei motoarelor pentru biciclete electrice.”(capitolul XI, secțiunea I, subsecțiunea II).

                     (409)

                     Comisia a făcut trimitere la Planul de dezvoltare a industriei ușoare (2016-2020) pentru a califica natura acestor „politici de sprijin”. În special, Comisia a făcut trimitere la cele trei seturi de măsuri de sprijin descrise la considerentele 101-106.

                     (410)

                     Raportul conține alte informații relevante care arată că industria chineză a motoarelor beneficiază de sprijin ca parte a lanțului de aprovizionare a bicicletelor electrice:

                                 —

                                    „Costul materiilor prime și al accesoriilor pentru industria bicicletelor electrice reprezintă aproximativ 70 % din costul total. Variațiile prețurilor materiilor prime afectează în mod direct costul produselor. În special, creșterea continuă a prețurilor materialelor cu magnet permanent, cum ar fi NdFeB, a determinat o creștere a prețurilor produselor. Facilitățile de sprijin pentru motoarele bicicletelor electrice utilizate la bicicletele electrice, precum și dezvoltarea industriilor din aval afectează direct industria motoarelor.”(capitolul I, secțiunea III).

                                 —

                                    „În perioada 2013-2017, industria motoarelor de biciclete electrice din China s-a dezvoltat rapid. Industria chineză a motoarelor de biciclete electrice a înregistrat o creștere economică datorită promovării puternice din partea statului și a întreprinderilor.”(capitolul II, secțiunea I, subsecțiunea IV).

                                 —

                                    „Tendința de dezvoltare a propulsiei electrice a bicicletelor este de mare importanță pentru dezvoltarea industriei motoarelor pentru bicicletele electrice. Aceasta este esențială pentru extinderea cererii de pe piață a industriei și pentru promovarea continuării extinderii la scară industrială. În plus,

                                          având în vedere că motorul este componenta de bază a bicicletei electrice, dezvoltarea industriei de motoare este esențială, deoarece aceasta sporește competitivitatea întregului lanț industrial
                                       .”(capitolul III, secțiunea I, subsecțiunea I) (subliniere adăugată).

                                 —

                                    „În prezent, statul oferă sprijin fiscal pentru cercetarea tehnologică și dezvoltarea industriei motoarelor. Dezvoltarea tehnologiilor industriei generale a motoarelor are o puternică valoare de aplicație pentru motoarele destinate bicicletelor electrice și are un efect pozitiv asupra dezvoltării industriei.”(capitolul III, secțiunea I, subsecțiunea III).

                                 —

                                    „Statul sprijină dezvoltarea industriei de motoare pentru bicicletele electrice. Din cauza aplicării extinse a industriei bicicletelor electrice și a cererii la scară largă, ocuparea forței de muncă a populației este îmbunătățită în mod semnificativ. Prin urmare, această țară va continua să sprijine cu fermitate industria bicicletelor electrice în viitor, iar industria motoarelor electrice pentru biciclete este, de asemenea, afectată în mod evident. […] Statul acordă o atenție deosebită dezvoltării industriei de motoare și, prin urmare, industria motoarelor pentru bicicletele electrice este, de asemenea, afectată de politicile active ale țării, grație unui anumit sprijin tehnic și politic, care va promova dezvoltarea industriei.”(capitolul III, secțiunea I, subsecțiunea V).

                                 —

                                    „Garantarea de fonduri suficiente: Pe de o parte, proiectarea și dezvoltarea de motoare de biciclete electrice necesită un volum mare de investiție de capital. În producția și gestionarea zilnică, întreprinderile trebuie, de asemenea, să mențină o cantitate mare de lichidități pentru achiziționarea de materii prime. Pe de altă parte, producția de motoare pentru bicicletele electrice necesită un volum mare de capital pentru cumpărarea și construirea de fabrici, precum și achiziționarea de echipamente de producție, astfel încât să poată atinge o scară de producție considerabilă pentru a răspunde cerințelor clienților importanți din aval. Prin urmare, pentru a obține o dezvoltare sănătoasă și durabilă a fabricanților de motoare pentru bicicletele electrice, fondurile suficiente reprezintă o condiție indispensabilă.”(capitolul IV, secțiunea III, subsecțiunea I).

                                 —

                                    „În comparație cu țările dezvoltate, cum ar fi Europa și Statele Unite, există în continuare un anumit decalaj în ceea ce privește nivelul tehnic al industriei de motoare pentru bicicletele electrice din China. Cu toate acestea, cu sprijinul puternic al guvernului, industria prelucrătoare chineză se dezvoltă rapid, iar capacitățile de producție ale industriei bicicletelor electrice sunt în plină expansiune.”(capitolul V, secțiunea I, subsecțiunea I).

                                 —

                                    „Sprijinul puternic din partea statului pentru industria prelucrătoare a îmbunătățit în mod continuu tehnologiile chineze de fabricare a motoarelor, iar industria motoarelor pentru biciclete a devenit din ce în ce mai în măsură să răspundă cererii interne din ultimii ani. Importurile de motoare pentru bicicletele electrice s-au redus.”(capitolul V, secțiunea I, subsecțiunea II).

                                 —

                                    „Motoarele pentru biciclete electrice sunt direct utilizate pentru producția de biciclete electrice, iar dezvoltarea industriei din aval are o influență decisivă asupra cererii de motoare pentru biciclete electrice. […] În ultimii ani, adaptarea normativă a țării la piața din aval a avut un anumit impact asupra cererii de motoare pentru biciclete electrice..”(capitolul VI, secțiunea I, subsecțiunea II).

                                 —

                                    „Din perspectiva ocupării forței de muncă, guvernul a adoptat principala politică de stabilizare a ocupării forței de muncă, iar lanțul industriei de biciclete electrice, de la producători la furnizorii de servicii din aval, oferă numeroase oportunități de angajare. În plus, nivelul tehnic relativ ridicat al motoarelor pentru biciclete electrice corespunde politicii de promovare a ocupării forței de muncă și de modernizare a industriei. Prin urmare, guvernul sprijină dezvoltarea industriei motoarelor pentru biciclete electrice.”(capitolul XI, secțiunea I, subsecțiunea II).

                                 —

                                    „Guvernul Chinei promovează dezvoltarea motoarelor pentru biciclete electrice în China. Recomandările pentru cel de-al 13-lea plan cincinal de dezvoltare economică și socială al Comitetului Central al Partidului Comunist din China subliniază că ar trebui […] să încurajăm deplasările ecologice, inclusiv deplasarea cu bicicleta, să promovăm propulsia electrică în industria bicicletelor și a autovehiculelor și să sporim nivelul de industrializare a vehiculelor electrice. Sprijinul acordat de politica națională oferă o bază politică pentru dezvoltarea industriei și realizează creșterea continuă a cererii de pe piața din aval.”(capitolul VIII, secțiunea II, subsecțiunea V).

                                 —

                                    „Planificarea și politicile naționale relevante în domeniul industriei motoarelor au oferit un sprijin politic puternic pentru dezvoltarea industriei bicicletelor electrice.”(capitolul XI, secțiunea IV, subsecțiunea I).

                                 —

                                    „Politica de sprijin a guvernului: În ultimii ani, statul și administrațiile locale au luat multe măsuri pentru a promova dezvoltarea industriei motoarelor. Acestea nu numai că au oferit sprijin politic, dar au planificat, de asemenea, în mod activ măsurile vizând să promoveze transformarea și modernizarea întreprinderilor, astfel încât să ofere un mediu politic optim și să arate clar direcția de dezvoltare pentru dezvoltarea industriei motoarelor din China. În primul rând, au fost create fonduri de sprijin speciale și a fost promovată dezvoltarea de amploare și în clustere a industriei motoarelor în anumite zone. În al doilea rând, s-au acordat stimulente întreprinderilor prin rambursarea impozitelor pentru creșterea nivelului investițiilor sau a valorii producției. În al treilea rând, industria motoarelor a beneficiat de un maximum de stimulente și a primit sprijin maxim în multe privințe, inclusiv în ceea ce privește folosința terenurilor, servicii de capital și oferta de forță de muncă etc., pentru a încuraja întreprinderile să colaboreze în mod activ și să demareze activitățile, să creeze mărci mai renumite și să promoveze dezvoltarea în continuare a industriei regionale de motoare.”(capitolul XI, secțiunea IV, subsecțiunea III).

                     (411)

                     În concluzie, raportul confirmă faptul că industria bicicletelor electrice și industria motoarelor sunt interconectate și că dezvoltarea industriei motoarelor este esențială pentru dezvoltarea industriei bicicletelor electrice. De asemenea, raportul confirmă faptul că autoritățile chineze acordă subvenții motoarelor care vizează îmbunătățirea competitivității întregului lanț industrial, inclusiv a industriei bicicletelor electrice.

                     (412)

                     Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că autoritățile chineze transmit sarcini sau ordine producătorilor chinezi de motoare să furnizeze acest material de intrare producătorilor interni de biciclete electrice în schimbul unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

                     (413)

                     În urma comunicării constatărilor, Giant a susținut că, potrivit Organului de apel al OMC în cauza SUA - Anchetă privind taxele compensatorii referitoare la DRAM, „simplele declarații politice” nu pot „constitui o transmitere de sarcini sau ordine, în sensul articolului 1.1 litera (a) (1) punctul (iv) din Acordul SMC”. (46) În plus, „însărcinarea și ordinul - prin acordarea responsabilității sau exercitarea autorității asupra unui organism privat - implică un rol mai activ decât simple acte de încurajare”. (47) Organul de apel a concluzionat că „însărcinarea sau ordinul adresat unui organism privat” ar „implica o formă de amenințare sau persuasiune. (48)” Mai mult, Giant a făcut referire, de asemenea, la grupul special al OMC în raportul „SUA - Limitarea exporturilor” care a prevăzut că „atât actul de însărcinare, cât și ordinul comportă în mod necesar următoarele trei elemente: (i) o acțiune explicită și pozitivă, fie că este vorba de delegare sau de ordin; (ii) se adresează unei anumite părți; și (iii) al căror obiectiv este o sarcină sau o misiune specială.” (49) Simpla supraveghere sau exercitarea competențelor generale de reglementare este, prin urmare, insuficientă pentru a constata existența trasării unei sarcini sau a unui ordin (50).

                     (414)

                     În această privință, trebuie remarcat faptul că concluzia Comisiei nu se bazează doar pe simple declarații politice, așa cum este explicat în detaliu în secțiunea 3.1 de mai sus. Aceasta se bazează, de asemenea, pe rolul CBA, care, în calitate de asociație care reunește nu numai producători de biciclete, ci și producători de motoare, este supravegheată și condusă de cea mai înaltă autoritate chineză, și anume Consiliul de Stat. În plus, se reamintește, de asemenea, că membrii CBA sunt obligați să pună în aplicare rezoluțiile CBA și, prin urmare, aceștia au fost considerați subordonați. În acest sens, se reamintește faptul că CBA a emis cel de-al 13-lea plan privind bicicletele, care vizează îmbunătățirea performanței la export a producătorilor-exportatori de biciclete electrice, astfel cum se menționează în considerentele 112 și 113. Considerațiile de mai sus sunt susținute, de asemenea, de numeroase extrase din raportul specific al industriei privind motoarele menționate la considerentele 408-410, care arată că sprijinul pentru sectorul motoarelor este funcțional în raport cu poziția sa în lanțul de aprovizionare al bicicletelor electrice. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (415)

                     Totodată, Giant a considerat că Comisia a inversat sarcina probei în considerentul 407, făcând referire la lipsa de cooperare parțială a autorităților chineze în ceea ce privește concluziile formulate. Giant a subliniat că sarcina probei revine Comisiei, iar Comisia nu a demonstrat că furnizarea de baterii și motoare electrice pentru bicicletele electrice este o practică care în mod normal ține de competența guvernului.

                     (416)

                     În această privință, Comisia a considerat că elementele de probă disponibile, astfel cum sunt rezumate la considerentul 414, care se bazează pe datele disponibile, sunt suficiente pentru a demonstra existența trasării de sarcini și ordine. Se reamintește, de asemenea, faptul că GC nu a făcut nicio observație și nu a transmis informații suplimentare după ce a fost informat cu privire la intenția Comisiei de a aplica datele disponibile cu privire la furnizarea de materiale de intrare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Pe această bază, Comisia a considerat că sarcina probei nu a fost inversată. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

               3.7.2.4.   Subvenționarea producătorilor de motoare

                     (417)

                     În primul rând, Comisia ar dori să amintească faptul că, având în vedere lipsa parțială de cooperare a autorităților chineze, Comisia a trebuit să își stabilească concluziile pe baza datelor disponibile, care a constat în raportul sectorial specific, furnizat de reclamant și informațiile furnizate de unicul furnizor cooperant de motoare, care a răspuns la chestionarul Comisiei.

                     (418)

                     Astfel cum s-a descris în considerentul 410, raportul conține mai multe dovezi conform cărora industria motoarelor electrice a primit sprijin prin „stimulente prin rambursarea impozitelor”, „folosința terenurilor, servicii de capital și oferta de forță de muncă”.

                     (419)

                     Acest lucru a fost confirmat, de asemenea, de constatările stabilite în privința societății Bafang. Într-adevăr, ancheta a arătat că această societate a primit mai multe tipuri de subvenții care constau în drepturi de folosință a terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, cotă redusă a impozitului și mai multe granturi.

                     (420)

                     Mai multe părți au prezentat observații făcând trimitere la articolul 14 litera (d) din Acordul SMC al OMC, precum și la articolul 6 litera (d) din regulamentul de bază privind adecvarea remunerației care trebuie determinată în raport cu condițiile care predomină pe piață pentru marfa sau serviciul respectiv în țara de furnizare sau de achiziție. Cu alte cuvinte, că valoarea de referință utilizată ar trebui să se refere la condițiile predominante pe piața chineză; sau să fie determinată pe baza termenilor și condițiilor care predomină pe piața altei țări sau pe piața mondială și aflate la dispoziția beneficiarului.

                     (421)

                     Comisia a constatat că condițiile predominante pe piața RPC erau denaturate, având în vedere politicile naționale și politicile sectoriale puse în aplicare de operatorii economici. În plus, din cauza lipsei parțiale de cooperare din partea autorităților chineze, Comisia nu dispunea de informații esențiale cu privire la situația pieței motoarelor din China și la posibilele ajustări necesare. În ceea ce privește condițiile predominante pe piața altei țări sau a pieței mondiale, astfel de informații nu au fost disponibile la un nivel de detaliere care să permită o comparație semnificativă. În consecință, Comisia a trebuit să se bazeze pe informațiile disponibile. Pe această bază, Comisia a concluzionat că condițiile predominante de pe piața chineză nu au justificat ajustări și prin urmare a calculat valoarea de referință utilizând metodologia descrisă la considerentul 432.

                     (422)

                     Mai multe părți au susținut că Comisia ar fi trebuit să utilizeze în schimb prețurile de import ale motoarelor de la producătorii cooperanți incluși în eșantion ca valori de referință nedenaturate.

                     (423)

                     În această privință, având în vedere cota de piață deținută de furnizorii interni de motoare și faptul că acestea sunt organisme care determină nivelul prețurilor pe piața chineză, astfel cum se prevede la considerentul 404, nu s-a considerat adecvat să se utilizeze prețurile de import ca valoare de referință, deoarece nivelul lor a fost afectat în egală măsură de aceleași denaturări prezente pe piața internă. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (424)

                     Giant și GC au susținut că abordarea Comisiei a încălcat articolul 1.1 litera (b) și articolele 10 și 32.1 din Acordul SMC al OMC, întrucât Comisia nu se poate sustrage de la obligația sa de a concluziona că producătorii primesc sarcini sau ordine de la autoritățile chineze. În acest sens, Giant a susținut că Comisia trebuie: (1) să analizeze dacă au fost acordate sau nu subvenții producătorilor; (2) să analizeze dacă motoarele și bateriile au fost achiziționate în condiții de concurență deplină; (3) să calculeze valoarea subvențiilor care au fost repercutate.

                     (425)

                     În această privință, se consideră că, în speță, concluzia Comisiei se întemeiază pe motive suficient de detaliate rezumate în considerentul 414. În ceea ce privește observațiile formulate de Giant, având în vedere lipsa de cooperare a autorităților chineze și faptul că doar un singur furnizor a cooperat din proprie inițiativă, Comisia a considerat că nu dispune de informații esențiale. Cu toate acestea, pe baza informațiilor disponibile și a analizei efectuate de Comisie, s-a considerat că au fost îndeplinite condițiile pentru a trage o concluzie cu privire la trasarea de sarcini și ordine. În ceea ce privește repercutarea, întrucât analiza Comisiei nu s-a axat pe această chestiune, afirmația respectivă a fost considerată irelevantă. Prin urmare, aceste afirmații au trebuit să fie respinse.

               3.7.2.5.   Specificitate

                     (426)

                     După cum s-a arătat la considerentele 390-412, o serie de documente juridice care vizează în mod specific societățile din sectorul bicicletelor electrice, transmit furnizorilor de material de intrare ordine să furnizeze motoare industriei bicicletelor electrice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Pe baza acestor documente, s-a demonstrat că furnizorii de material de intrare furnizează motoare doar unui număr limitat de sectoare industriale/întreprinderi care respectă politicile relevante ale GC.

                     (427)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvențiile sub formă de furnizare de motoare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată nu sunt disponibile în mod general, ci sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Mai mult, niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat vreun element de probă care să sugereze că această formă de subvenții s-ar baza pe criterii sau condiții obiective în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.

               3.7.2.6.   Avantaj

                     (428)

                     Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au achiziționat motoare pe piața internă, în principal de la societăți independente, dar au importat, de asemenea, un anumit volum. Cantități nesemnificative au fost achiziționate de la societăți afiliate. Pentru unii dintre producători, Bafang a fost principalul furnizor, reprezentând peste 50 % din volumul achizițiilor.

                     (429)

                     Astfel cum se explică în considerentul 396, Bafang, în calitate de operator subordonat însărcinat cu punerea în aplicare a politicii naționale, a vândut motoare la prețuri semnificativ mai mici pe piața sa internă decât la export. În consecință, producătorii-exportatori chinezi au beneficiat de motoare vândute contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

                     (430)

                     Mai multe părți au susținut că, în conformitate cu articolul 2 literele (a) și (b) din regulamentul de bază, numai guvernul este eligibil să fie furnizor de subvenții. Întrucât Bafang este o societate privată, aceasta nu poate fi considerată drept guvern, în sensul articolului 2 litera (b) și, prin urmare, nu poate fi un furnizor de subvenții.

                     (431)

                     În această privință, s-a considerat că această observație nu este relevantă, având în vedere concluzia la care s-a ajuns în considerentul 412; și anume, faptul că furnizorii de motoare pentru producătorii de biciclete electrice primesc sarcini și ordine din partea GC să furnizeze aceste materiale de intrare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

               3.7.2.7.   Calculul valorii subvenției

                     (432)

                     Avantajul pentru societățile incluse în eșantion a fost calculat prin compararea prețurilor interne cu prețurile de export practicate de către Bafang în cursul perioadei de anchetă. Această comparație a fost efectuată utilizând o combinație între amplasamentul (motor pe osie sau motor central) și puterea motoarelor (în kW). Procentele calculate au fost aplicate prețurilor plătite de producătorii-exportatori incluși în eșantion pentru achizițiile de motoare de la furnizori interni. Nu au fost efectuate ajustări.

                     (433)

                     Grupul Giant a susținut că nu există nicio legătură între motoarele achiziționate la nivel local și bicicletele electrice pe care grupul le-a exportat în UE.

                     (434)

                     În această privință, se consideră că avantajul definit în considerentele 428-429 este în favoarea producătorilor-exportatori de biciclete electrice care achiziționează motoare pe plan intern contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și nu este legat de modele specifice de biciclete electrice vândute. Prin urmare, s-a concluzionat că grupul Giant a primit un avantaj atunci când a achiziționat motoare de pe piața internă la prețuri denaturate din cauza transmiterii de sarcini și ordine din partea GC, astfel cum se descrie în considerentele 394-412. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (435)

                     În ceea ce privește vânzările pe piața internă, Bafang a susținut că lista tranzacțiilor utilizate pentru a stabili un preț mediu pentru motoarele vândute pe piața internă a inclus vânzările către o societate afiliată. În plus, Bafang a clarificat faptul că aceste vânzări către părți afiliate au fost destinate exportului, întrucât societatea sa afiliată a acționat ca un comerciant intern responsabil cu vânzările la export. Prin urmare, Bafang a solicitat Comisiei să excludă aceste vânzări din calculul prețurilor medii de vânzare pe piața internă.

                     (436)

                     Comisia a acceptat această afirmație și a exclus astfel de vânzări din calculul prețului mediu al vânzărilor pe piața internă, întrucât a fost satisfăcută de elementele de probă furnizate de către Bafang, potrivit cărora aceste vânzări trebuiau într-adevăr să fie considerate „vânzări la export” prin intermediul comerciantului său intern afiliat. În orice caz, nu a existat niciun element de probă la dosar care să demonstreze dacă aceste vânzări către comerciantul afiliat au fost efectuate în condiții de concurență deplină sau nu, astfel cum se explică ulterior în considerentele 437-441. În consecință, calculele au fost modificate în consecință luând în considerare numai vânzările interne către clienți independenți.

                     (437)

                     În ceea ce privește prețul mediu al vânzărilor la export, Bafang a afirmat, în ceea ce privește aceleași vânzări menționate în considerentele 435 și 436, că prețurile motoarelor exportate prin intermediul comerciantului său afiliat intern ar trebui să fie ajustate în mod corespunzător pentru a elimina costurile generale și costurile administrative (VGA) și profitul comerciantului afiliat.

                     (438)

                     În acest context, nu a fost posibil să se stabilească dacă tranzacțiile dintre Bafang și societatea sa afiliată au fost efectuate în condiții de concurență deplină sau dacă vânzările la export către clienți neafiliați realizate de această societate afiliată ar trebui să fie ajustate cu o sumă rezonabilă pentru profit și costurile generale și costurile administrative (VGA). În orice caz, valoarea de referință pentru a evalua prețul vânzărilor la export ar trebui să se bazeze pe prețul de export efectiv plătit de cumpărătorul independent, deoarece acesta este considerat a fi un preț de piață lipsit de denaturările pieței interne, indiferent de nivelurile costurilor generale, costurilor administrative (VGA) și ale profitului realizate de comerciantul societății Bafang. Prin urmare, pentru a asigura o comparație adecvată a vânzărilor interne și a vânzărilor la export la același nivel comercial și pentru a asigura coerența cu ajustarea prețului vânzărilor interne, explicată în considerentele 435 și 436, Comisia a decis să excludă aceste vânzări indirecte la export prin intermediul comerciantului afiliat intern și a modificat în consecință calculul prețului mediu la export. Prin urmare, comparația între prețul intern și prețul la export a fost realizată luând în considerare numai vânzările directe de la Bafang către clienți independenți, atât pe piața internă, cât și pe piețele de export. Nivelul de reprezentativitate al vânzărilor relevante, astfel cum a fost ajustat, era încă semnificativ și a reprezentat aproape 70 % din totalul vânzărilor la export. Aceste constatări au fost, de asemenea, revelate tuturor părților interesate, într-un document suplimentar de comunicare a constatărilor finale.

                     (439)

                     În urma comunicării constatărilor, Bafang a susținut că vânzările la export ale societății sale afiliate către clienți neafiliați nu ar trebui să fie excluse și a afirmat, de asemenea, că tranzacțiile de vânzare corespunzătoare ar trebui să fie ajustate în mod corespunzător în sens descrescător, prin eliminarea costurilor generale și costurilor administrative (VGA), precum și a profitului. Bafang a susținut, de asemenea, că Comisia ar fi putut solicita aceste informații în cursul anchetei pentru a se asigura că vânzările către clienții afiliați au fost efectuate în condiții de concurență deplină.

                     (440)

                     În această privință, ar trebui reamintit faptul că compararea prețurilor a fost efectuată în scopul unic de stabilire a unui criteriu de referință pentru motoarele vândute contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. În urma observațiilor din partea Bafang după comunicarea constatărilor, s-a considerat adecvat să se excludă tranzacțiile de export efectuate prin intermediul comerciantului afiliat, astfel cum a afirmat Bafang, deoarece astfel de tranzacții au inclus costurile generale și costurile administrative (VGA), precum și profitul și nu s-a putut stabili că prețurile de vânzare ale acestor tranzacții erau fiabile.

                     (441)

                     În plus, ar trebui să se clarifice faptul că existența costurilor VGA și a profitului la nivelul comerciantului a fost adusă la cunoștința serviciilor Comisiei doar după efectuarea vizitei de verificare și că Bafang nu a ridicat această problemă atunci când a furnizat informații privind rentabilitatea sa pe cele două piețe diferite sau atunci când a identificat elemente care ar putea justifica o diferență de preț între prețurile interne și de export (a se vedea considerentul 397). În cele din urmă, ar trebui remarcat faptul că Bafang nu și-a susținut afirmația cu elemente de probă, întrucât nu a furnizat informații suplimentare privind nivelul acestor costuri VGA și al profitului în observațiile sale formulate după comunicarea constatărilor sau după noua comunicare a acestora. În orice caz, astfel cum se explică în considerentul 437, criteriul de referință corect pentru vânzarea la export ar putea să se bazeze numai pe prețul efectiv suportat de clientul final, indiferent de orice vânzări intermediare și de nivelurile corespunzătoare ale costurilor VGA și profiturile comercianților, deoarece acestea sunt irelevante în stabilirea prețului real de piață pentru calcularea avantajului subvenției. Din acest motiv, Comisia a respins aceste afirmații.

                     (442)

                     Cuantumul subvenției stabilite în cazul acestei scheme pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion s-a ridicat, în PA, la:

                        Tabelul 3

                        Furnizarea de motoare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

                                 Societatea/Grupul

                                 Rata subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 5,44 %

                                 Giant Group

                                 0,84 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,78 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 3,96 %

                                 Yadea Group

                                 2,99 %

               3.7.3.   Furnizarea de baterii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

         3.7.3.1.   Structura de proprietate a furnizorilor interni de baterii pentru bicicletele electrice

                     (443)

                     În absența oricărei informații furnizate de autoritățile chineze în ceea ce privește numărul și structura de proprietate a furnizorilor interni de baterii pentru bicicletele electrice, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a analizat un raport sectorial specific privind industria chineză a bateriilor cu litiu pentru bicicletele electrice furnizat de reclamant, precum și situația furnizorilor de baterii pentru cei cinci producători-exportatori incluși în eșantion.

                     (444)

                     În paralel, Comisia a identificat 23 de furnizori de baterii din China, dintre care cel puțin 3 erau membri ai CBA și cel puțin unul era parțial în proprietatea statului. Acești furnizori au reprezentat 33 % din cantitatea totală de baterii și 31 % din valoarea totală a achizițiilor în cursul PA. Astfel cum s-a subliniat în considerentele 133-139, în perioada examinată, CBA se afla sub conducerea Consiliului de Stat. În plus, astfel cum s-a subliniat în considerentul 382, CBA impune anumite obligații membrilor săi în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor naționale.

                     (445)

                     Pe această bază, Comisia a considerat că membrii CBA sunt supuși unor obligații stricte față de asociația lor, care se află sub îndrumarea și supravegherea Comisiei de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat din cadrul Consiliului de Stat. În consecință, membrii CBA, inclusiv furnizorii de baterii, sunt considerați operatori cheie subordonați în industria de biciclete cărora le-a fost încredințată sarcina punerii în aplicare a politicii naționale în vederea realizării obiectivelor mai generale legate de producția de biciclete electrice. Prin urmare, și în cazul bateriilor, Comisia a continuat ancheta asupra acestor politici.

                     (446)

                     La fel ca și în cazul motoarelor, mai multe părți au susținut că CBA este o asociație fără scop lucrativ, ai cărei membri sunt societăți, unități de cercetare și asociații locale din industria bicicletelor care aderă în mod voluntar la aceasta. Aceste părți au susținut, de asemenea, că majoritatea membrilor care fac parte din CBA sunt întreprinderi private.

                     (447)

                     În această privință, se face trimitere la considerentele 166 și 168 care prevăd că, din cauza refuzului autorităților chineze de a furniza informații privind structura de proprietate a furnizorilor interni de materiale de intrare, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile. Aceste date au arătat că mai mulți membri ai CBA sunt, de asemenea, întreprinderi de stat.

                     (448)

                     Autoritățile chineze au susținut că Comisia nu a reușit să demonstreze că CBA este un organism public.

                     (449)

                     În această privință, Comisia a făcut trimitere la considerentul 138 și a confirmat concluzia sa conform căreia CBA funcționează sub orientarea în afaceri și supravegherea „Consiliului de Stat, a Ministerului Afacerilor Civile și a unității operaționale competente a societății”. Acest lucru s-a întâmplat și în anul 2016, când a fost aprobat cel de-al 13-lea plan privind bicicletele.

                     (450)

                     GC a afirmat totodată că, în conformitate cu jurisprudența existentă, deținerea în proprietate de către stat nu este suficientă pentru a demonstra existența trasării de sarcini și ordine.

                     (451)

                     Deși deținerea în proprietate de către stat nu reprezintă o condiție suficientă pentru a demonstra existența trasării de sarcini și ordine, ea reprezintă un element important în această privință. În plus, ar trebui remarcat faptul că, astfel cum se prevede în considerentele 452-484 de mai jos, analiza Comisiei se bazează pe o serie de alți factori care justifică argumentul conform căruia furnizorii interni de baterii pentru industria bicicletelor electrice au primit sarcini și ordine din partea GC. Prin urmare, aceste observații au trebuit să fie respinse.

               3.7.3.2.   Politici și obiective ale guvernului

                     (452)

                     Comisia a identificat mai multe surse legale care indică sprijin public pentru industria bateriilor, datorită poziției lor în lanțul industrial de aprovizionare aferent bicicletelor electrice.

                     (453)

                     Primul document este Planul de dezvoltare a industriei ușoare (2016-2020), elaborat de autoritățile chineze în vederea punerii în aplicare a celui de-al 13-lea plan cincinal și a strategiei „Made in China 2025”. Planul identifică bateriile printre „industriile-cheie”. În ceea ce privește bateriile, planul recomandă „promovarea industriei bateriilor în vederea dezvoltării sale într-o industrie ecologică, sigură, foarte performantă și durabilă. Accelerarea procesului de C & D și industrializare a materialelor de electrozi de înaltă performanță, a bateriilor litiu-ion, a diafragmelor pentru baterii, a electroliților, a noilor tipuri de aditivi și a tehnologiilor avansate de integrare a sistemelor, a tehnologiei noilor tipuri de baterii cu plumb, cum ar fi bateriile bobinate și bateriile plumb-carbon, precum și a bateriilor cu plumb de nouă generație, cum ar fi bateriile bipolare și cu plăci fără plumb, și materialele cheie […]. Punerea accentului pe dezvoltarea noilor tipuri de baterii primare, a noilor tipuri de baterii cu plumb, a bateriilor pentru vehicule care funcționează cu noi tipuri de energie și a pilelor de combustie. Accelerarea vitezei de transformare și modernizare a echipamentelor tehnice a întreprinderii principale în conformitate cu condițiile standard pentru industria de baterii cu plumb-acid (versiunea 2015).”

                     (454)

                     Planul identifică, de asemenea, măsuri politice concrete de promovare în fiecare dintre aceste industrii-cheie. Aceste aspecte sunt prevăzute în considerentele 101-106 și includ, printre altele, acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale, sprijinirea activității de asigurare a creditelor la export și o politică fiscală de sprijin.

                     (455)

                     Cel de-al doilea document este strategia „Made in China 2025”. Aceasta este o strategie națională care se concentrează asupra a zece sectoare principale care beneficiază de sprijin și de o atenție specială în perioada de până în 2025. Sprijinul este acordat prin împrumuturi de la băncile deținute de stat pe o bază necomercială, precum și prin derogare de la respectarea anumitor standarde și reglementări, printre alte privilegii. Industria chineză a bateriilor face parte din domeniile sprijinite de strategia națională. Acest lucru reiese în mod evident din includerea următorului extras:

                                 —

                                    Echipamente electronice:„[…] Promovarea dezvoltării unor echipamente pe bază de noi tipuri de energie și energie regenerabilă, a unor dispozitive avansate de stocare a energiei și a unor echipamente de transmisie și transformare a energiei electrice pentru rețele electrice inteligente și a echipamentelor de terminale pentru utilizatori. Realizarea unor progrese în materie de tehnologii de fabricare și utilizare de componente și materiale cheie, inclusiv dispozitive electronice de mare putere și materiale superconductoare de înaltă temperatură și formarea capacităților de industrializare.”(capitolul III, secțiunea VI, subsecțiunea 7).

                     (456)

                     Al treilea document este cel de al 13-lea plan cincinal pentru industria de biciclete și biciclete electrice, care enumeră principalele obiective, priorități și scheme de sprijin pentru industria bicicletelor și a bicicletelor electrice și principalele componente ale acestora, inclusiv industria bateriilor:

                                 —

                                    „Să continue să promoveze dezvoltarea unor biciclete variate, de marcă și de calitate superioară în acest sector industrial și să contribuie la sporirea progresivă a proporției persoanelor care călătoresc cu bicicleta și a procentului de biciclete din gama medie și superioară; să fabrice biciclete ușoare, cu baterii de litiu și biciclete electrice inteligente și să îmbunătățească în mod constant cota de piață a bicicletelor cu baterie cu litiu și a procentului exporturilor de biciclete electrice.”(Secțiunea V„Principalele sarcini ale dezvoltării industriei în cursul celui de-al 13-lea cincinal”, subsecțiunea I a Planului).

                                 —

                                    „Consolidarea în continuare a performanței globale a patru mari componente electrice, și anume a dispozitivului de comandă, a bateriei, a motorului și a încărcătorului, cu scopul de a dezvolta un sistem electric eficient, de economisire a energiei, sigur și fiabil pentru bicicletele electrice.”(secțiunea V subsecțiunea II din Plan).

                                 —

                                    „Planul prevede îmbunătățirea în continuare a performanței globale a bateriei plumb-acid; utilizarea extinsă a bateriei cu litiu pentru bicicletele electrice; cercetarea și dezvoltarea de noi tipuri de baterii de stocare a energiei.”(punctul 4 din tabelul 3„Principalele inovații tehnologice ale industriei în cursul celui de-al 13-lea cincinal”).

                     (457)

                     Al patrulea document este cel de al 12-lea plan cincinal pentru industria bateriilor, adoptat în 2015 și, prin urmare, aplicabil pe tot parcursul debutului perioadei examinate:

                                 —

                                    „Bateria litiu-ion: Intensificarea utilizării bateriilor litiu-ion pentru bicicletele electrice, motocicletele electrice, autobuzele electrice și vehiculele mici cu propulsie pur electrică (inclusiv vehiculele electrice cu viteză redusă), creșterea cotei de piață a bateriilor litiu-ion; depunerea de eforturi până la finele celei de-a douăsprezecea perioade pentru a face ca utilizarea bateriilor litiu-ion să ajungă la mai mult de 50 % din totalul bateriilor pentru aparate electrice, iar proporția bicicletelor electrice alimentate cu baterii litiu-ion să fie de aproximativ 20 %.”(capitolul V, secțiunea II).

                                 —

                                    „Promovarea cooperării între baterii și lanțurile industriale din amonte și din aval prin formarea de alianțe industriale sau de alianțe de colaborare tehnică, cum ar fi bateriile litiu-ion și bicicletele electrice, vehiculele electrice, sistemele de gestionare a energiei și alte domenii de schimb și de cooperare, organizarea cercetării, îmbunătățirea tehnologiei produselor, susținerea promovării și aplicării.”(capitolul VI„Principalele măsuri și recomandări politice”, secțiunea I).

                                 —

                                    „Punerea în aplicare a orientărilor politice și elaborarea legilor și reglementărilor relevante, astfel încât i) să se promoveze retragerea treptată de pe piață a produselor cele mai poluante, care fac risipă de resurse și care sunt mari consumatoare de energie, ii) să se orienteze produsele de înaltă tehnologie către industrializare și iii) să se mărească cota de piață pe piețele internaționale”(secțiunea VI subsecțiunea V).

                                 —

                                    „Se recomandă introducerea de politici industriale care să încurajeze expansiunea noilor tipuri de baterii electrice (incluzând bateriile litiu-ion, bateriile hidrogen-nichel, noile baterii cu plumb-acid etc.) și a celulelor solare, cum ar fi stimulentele fiscale și subvențiile guvernamentale, pentru a promova lansarea pe piață și economiile de energie. Se recomandă să se introducă o politică de subvenționare a bicicletei electrice cu baterie litiu-ion pentru a promova popularizarea bicicletelor electrice cu baterie litiu-ion.”(capitolul VI, secțiunea V).

                     (458)

                     Al cincilea document reprezintă cel de-al 13-lea plan cincinal pentru industria bateriilor, adoptat de China Chemical and Physical Power Industry Association la 18 ianuarie 2016:

                                 —

                                 „Principalele sarcini și priorități de dezvoltare”, secțiunea II„Axe de dezvoltare a industriei chimice în cursul celui de al 13-lea cincinal”, subsecțiunea 2„Industria bateriilor litiu-ion și lanțul industrial”(capitolul V):

                                             —

                                                „Ar trebui să depunem eforturi pentru a ne extinde exporturile în condiții de concurență ordonată (o creștere anuală medie de 10 %) și pentru a menține dezvoltarea rapidă a pieței interne (o creștere anuală medie de 20 %) cu sprijinul politicilor favorabile ale statului pentru vehiculele alimentate cu noi tipuri de energie; ar trebui, de asemenea, să acordăm importanță formării și dezvoltării întreprinderilor foarte mari (sau consorțiilor de întreprinderi) și să promovăm acest aspect, să promovăm inovarea întreprinderilor în domeniul tehnologiei și al produselor, precum și mărcile foarte cunoscute și întreprinderile de elită.”

                                             —

                                                „Să continuăm să sprijinim tehnologiile cheie, materialele și echipamentele cheie, să îmbunătățim construirea lanțului industrial al bateriilor litiu-ion cât mai curând posibil, să sprijinim industria bateriilor litiu-ion și modernizarea produselor și să reducem costurile.”

                                 —

                                 „Să promovăm cooperarea între lanțurile industriale aferente industriei bateriilor și industriilor din amonte și din aval prin formarea de alianțe industriale sau de alianțe de colaborare tehnică, cum ar fi între sectorul bateriilor litiu-ion și cel al bicicletelor electrice […].”(capitolul V„Principalele măsuri și recomandări politice”, secțiunea I).

                     (459)

                     Pe lângă sursele juridice descrise mai sus, Comisia s-a bazat pe un raport privind industria chineză a bateriilor cu litiu pentru bicicletele electrice (Yubo Zhiye Business Consulting). Raportul („Analiza aprofundată a industriei bateriilor litiu-ion pentru bicicletele electrice în perioada 2018-2023 și raportul de orientare privind cel de-al«13-lea plan cincinal de dezvoltare»”) (51), pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al societății de consultanță (www.chinabgao.com), confirmă faptul că industria este puternic subvenționată și că aceste subvenții sunt acordate cu scopul de a aduce beneficii industriei bicicletelor electrice, în general:

                                 —

                                    „Să continuăm să sprijinim tehnologiile cheie, materialele și echipamentele cheie, să îmbunătățim construirea lanțului industrial al bateriilor litiu-ion cât mai curând posibil, să sprijinim industria bateriilor litiu-ion și modernizarea produselor și să reducem costurile.”(capitolul II, secțiunea III, subsecțiunea III, punctul I).

                                 —

                                    „Cooperarea între lanțurile industriale aferente industriei bateriilor și industriilor din amonte și din aval, cum ar fi bateriile litiu-ion și bicicletele electrice, vehiculele electrice, sistemele de gestionare a aprovizionării cu energie va fi încurajată prin formarea de alianțe industriale sau alianțe de colaborare tehnică.”(capitolul II, secțiunea III, subsecțiunea III, punctul II).

                                 —

                                    „În prezent, costurile ridicate limitează dezvoltarea industriei de stocare a energiei, iar piața se așteaptă la subvenții strategice ridicate în favoarea acestei industrii. Se preconizează că acestea vor fi acordate în industria bateriilor cu litiu pe termen mediu și lung.”(capitolul V, secțiunea III).

                                 —

                                    „Sprijin pentru politicile naționale: Statul și autoritățile locale au sprijinit în mod activ dezvoltarea industriei bicicletelor electrice și a industriei accesoriilor și au introdus o serie de politici preferențiale pentru dezvoltarea industriilor conexe, care au contribuit în mod semnificativ la dezvoltarea industriei bateriilor litiu-ion pentru bicicletele electrice. În special, dezvoltarea rapidă în ultimii ani a unor biciclete electrice alimentate cu tipuri noi de energie oferă, de asemenea, un sprijin puternic pentru dezvoltarea bateriei litiu-ion pentru bicicletele electrice în China.”(capitolul X, secțiunea III).

                     (460)

                     Pe scurt, aceste documente dovedesc sprijinul acordat de guvern industriei producătoare de baterii și descriu, de asemenea, măsurile de sprijin disponibile de care această industrie a reușit să beneficieze în ultimii ani (finanțări preferențiale, reduceri/scutiri fiscale și asigurări ale creditelor la export). În plus, ele subliniază necesitatea integrării în continuare a industriilor bateriilor și bicicletelor electrice prin intermediul unei cooperări și al unor alianțe avansate și recunosc existența unei politici de subvenționare a bicicletelor electrice cu baterii pentru promovarea popularizării și exportului de biciclete electrice.

                     (461)

                     Pe această bază, Comisia a concluzionat că industria bateriilor este o industrie sprijinită, care poate beneficia de diverse subvenții, iar dezvoltarea sa este strâns legată de cea a industriei bicicletelor electrice.

               3.7.3.3.   Trasarea de sarcini și ordine

                     (462)

                     Având în vedere lipsa parțială de cooperare din partea autorităților chineze, nu s-au primit răspunsuri la chestionar din partea furnizorilor de material de intrare și, prin urmare, Comisia nu a dispus de informații esențiale cu privire la piața internă a furnizorilor de baterii. În consecință, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, pentru a stabili concluziile sale cu privire la trasarea de sarcini. În acest sens, informațiile aflate la dispoziția Comisiei au constat în planurile guvernamentale, astfel cum sunt descrise în secțiunea 3.1, informațiile colectate de la producătorii-exportatori incluși în eșantion în ceea ce privește furnizorii lor naționali de baterii, informațiile disponibile în mod public privind CBA și membrii săi, precum și informațiile colectate de la singurul furnizor de materiale de intrare care a cooperat, Bafang.

                     (463)

                     Comisia a găsit mai multe surse juridice care indică faptul că autoritățile chineze au întreprins acțiuni de reducere a costurilor bateriilor pentru a conferi un avantaj industriei producătorilor de biciclete electrice din aval.

                     (464)

                     Primul document este cel de-al 13-lea plan privind bicicletele. Planul precizează că se vor realiza progrese importante în ceea ce privește șase tehnologii esențiale. Unul dintre acestea este îmbunătățirea globală a performanțelor bateriilor plumb-acid și litiu-ion. Planul stabilește, de asemenea, trei obiective cuantificabile:

                                 —

                                    În ce privește partea de baterii cu litiu:„să se asigure că procentul de biciclete cu baterie cu litiu în volumul total al producției de biciclete electrice depășește 30 %”.

                                 —

                                    În ceea ce privește costul bateriilor:„menținând în același timp o rata ridicată a eficienței energetice a bateriei cu litiu, se vor realiza progrese în ceea ce privește materialele și procesul de producție și se va reduce costul de producție al bateriilor cu litiu”.

                                 —

                                    În ceea ce privește prețul bateriilor:„să se îmbunătățească în continuare raportul performanță-preț al bateriilor cu litiu până la un nivel apropiat de nivelul bateriilor plumb-acid”.

                     (465)

                     Al doilea document este cel de-al 13-lea plan cincinal pentru industria bateriilor. Planul stabilește mai multe legături cu industria din aval și, în special, cu industria bicicletelor electrice, astfel cum se descrie în considerentul 458. În plus, planul stabilește, de asemenea, o legătură între subvenționarea industriei bateriilor și industria bicicletelor electrice: „Se recomandă să se introducă o politică de subvenționare a bicicletelor electrice cu baterie litiu-ion pentru a promova popularizarea bicicletelor electrice cu baterie litiu-ion”(capitolul V, secțiunea V).

                     (466)

                     Al treilea document este raportul sectorial specific privind industria chineză a bateriilor descris în considerentul 459 care clarifică faptul că „viitoarele aplicații-cheie ale bateriilor litiu-ion vor viza instrumentele electrice, bicicletele electrice ușoare, vehiculele alimentate cu tipuri noi de energie și sistemele de stocare a energiei” (capitolul V, secțiunea II). Acest lucru clarifică opinia Comisiei conform căreia industria chineză a bicicletelor electrice este în curs de trecere la baterii cu litiu, fapt confirmat și de răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

                     (467)

                     Al patrulea document este intitulat „Avizele de punere în aplicare a continuării promovării unei dezvoltări sănătoase a industriei bicicletelor în orașul nostru”, publicat de Comisia municipală pentru economie și tehnologia informației din Tianjin. În conformitate cu dispozițiile cuprinse în cel de-al 13-lea plan privind bicicletele, avizele recomandă utilizarea bateriilor produse pe piața internă pentru producția de biciclete electrice și o reducere a costurilor acestora: „Bazându-ne pe întreprinderile naționale de vârf de C & D și de fabricare a bateriilor și a materialelor cu litiu precum Lishen, BAK și Gateway, vom consolida C&D pentru bateriile cu litiu de înaltă performanță, la costuri reduse, sigure și fiabile pentru bicicletele electrice și tehnologiile auxiliare”.

                     (468)

                     Pe baza celor de mai sus, este clar că politica concepută de autoritățile chineze stabilește o legătură între dezvoltarea industriei bateriilor litiu-ion și industria bicicletelor electrice. În plus, politica prevede, de asemenea, că industria bateriilor își reduce costurile și prețurile, prin subvenții, pentru a promova dezvoltarea industriei bicicletelor electrice. Acest lucru arată în mod clar că, prin intermediul acestor politici, autoritățile chineze trasează sarcini și ordine producătorilor să-și vândă bateriile la un preț scăzut, în beneficiul industriei din aval a bicicletelor electrice.

                     (469)

                     În ceea ce privește furnizorii de baterii ai producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Comisia a stabilit la considerentul 444 că membrii CBA care au furnizat baterii producătorilor-exportatori incluși în eșantion reprezentau 33 % din cantitatea internă totală furnizată producătorilor-exportatori incluși în eșantion și 31 % din valoarea totală a achizițiilor interne în cursul PA. În plus, în considerentul 383, Comisia a concluzionat că membrii CBA, inclusiv furnizorii de componente sunt principalii operatori subordonați care sunt însărcinați cu punerea în aplicare a politicii naționale în vederea realizării obiectivelor mai generale legate de producția de biciclete electrice. Pe baza celor de mai sus și în absența oricăror alte informații, acest lucru a fost considerat reprezentativ pentru situația de pe piața internă a bateriilor din China.

                     (470)

                     Mai precis, în lipsa cooperării din partea oricărui furnizor de baterii, Comisia a trebuit să se bazeze pe informațiile colectate de la Bafang care a vândut baterii pe piața internă și la export. În acest context, ancheta a arătat că această societate vânduse modele echivalente de baterii la prețuri mult mai favorabile (mai mici) la nivel național decât la export. Diferența a fost între 30 % și 50 % în cursul perioadei de anchetă.

                     (471)

                     Mai multe părți au susținut că vânzările de baterii ale Bafang nu puteau fi utilizate valoare de referință din următoarele motive. În primul rând, Bafang nu este un producător de baterii. În al doilea rând, o parte din bateriile exportate și vândute de către Bafang pe piața internă sunt importate. De asemenea, părțile au susținut că o comparație între prețurile societății Bafang nu putea fi utilizată ca valoare de referință pentru baterii, deoarece volumul bateriilor vândute de către Bafang a fost foarte scăzut în cursul PA.

                     (472)

                     În această privință, se reamintește mai întâi că, având în vedere cooperarea parțială din partea GC menționată în secțiunea 3.3.3 și în absența cooperării din partea oricărui producător de baterii, Comisia a trebuit să își bazeze constatările pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a considerat că datele disponibile, și anume, datele relevante referitoare la Bafang erau adecvate și rezonabile. În al doilea rând, având în vedere politica și dispozițiile naționale din planul privind bicicletele, emis de CBA, care vizează îmbunătățirea performanței prețurilor la bateriile cu litiu și a performanței la export a producătorilor-exportatori de biciclete electrice, astfel cum se menționează în considerentele 112, 113 și 464, s-a considerat că sursa de aprovizionare, mai precis dacă bateriile au fost produse intern sau achiziționate pe plan intern sau chiar importate, era irelevantă. Ceea ce este relevant pentru scopurile prezentei anchete este diferența, pentru producătorii produsului care face obiectul anchetei, dintre prețul subvenționat al bateriilor plătit efectiv și prețul de piață reprezentativ pe care l-ar fi plătit în absența subvenționării. Pe baza celor de mai sus, aceste afirmații au trebuit să fie respinse.

                     (473)

                     Aceste modele erau echivalente, întrucât au fost identificate cu același cod intern de referință al produsului și au avut aceeași capacitate în mAH. Cu toate acestea, diferența substanțială de preț stabilită între piața internă și cea de export pentru modele echivalente nu a putut fi justificată. De asemenea, ca și în cazul motoarelor, în dosar nu există informații care să permită să se ajungă la concluzia că diferitele niveluri de preț practicate erau datorate unor condiții particulare ale pieții pe diferitele piețe pe care bateriile au fost vândute. Această ipoteză a fost în special contrazisă de informațiile colectate în cursul anchetei care indicau faptul că, în calitate de membru al CBA, Bafang este subordonat acestei asociații și că al 13-lea plan pentru industria bicicletelor, care afectează în mod direct CBA, vizează îmbunătățirea performanței la export a producătorilor-exportatori de biciclete electrice, astfel cum se menționează în considerentele 112 și 113 de mai sus. În consecință, pentru a contribui la performanța la export a industriei bicicletelor electrice, Bafang primește sarcini și ordine de a vinde material de intrare la prețuri mai reduse pe piața internă, astfel încât producătorii-exportatori chinezi de biciclete electrice să își poată reduce costurile și oferi produsele la prețuri semnificativ mai mici pe piețele de export decât concurenții lor de pe piețele de export, care trebuie să se aprovizioneze cu baterii la prețuri nesubvenționate. Procedând astfel, furnizorii de baterii urmează un comportament irațional de a vinde baterii la un preț mai mic pe piața internă, în loc să urmărească o maximizare a profiturilor lor prin vânzarea acelorași modele de baterii pe piețele de export la prețuri substanțial mai mari, obținând astfel un profit substanțial mai mare. În consecință, pentru a contribui la performanța la export a industriei, li se trasează sarcini de a vinde material de intrare la prețuri mai reduse pe piața internă, astfel încât producătorii-exportatori de biciclete electrice să își poată oferi produsele la prețuri semnificativ mai mici decât concurenții lor de pe piețele de export, care trebuie să se aprovizioneze cu baterii la prețuri nesubvenționate.

                     (474)

                     Grupul Yadea și Bafang au susținut că modelele vândute pe piața internă și exportate nu sunt identice și că aceste modele provin de la furnizori diferiți. Prin urmare, Bafang a sugerat că această comparație ar trebui efectuată numai pe baza exact acelorași modele de baterii care provin de la un singur furnizor, ale cărui produse sunt atât exportate, cât și vândute pe piața internă. Bafang a afirmat, de asemenea, că prin limitarea comparațiilor la bateriile vândute de furnizorul indicat, ar avea în continuare ca rezultat o diferență semnificativă între prețurile interne și de export, deși semnificativ mai mică decât utilizarea modelelor de la toți ceilalți furnizori.

                     (475)

                     În această privință, ar trebui remarcat faptul că această comparație a fost efectuată pentru produsele care au același număr de referință intern pentru Bafang. În consecință, s-a considerat că aceste modele erau similare, în special având în vedere faptul că au aceeași capacitate de alimentare. Faptul că o comparație bazată pe modele obținute din exact aceeași sursă ar continua să aibă ca rezultat o diferență semnificativă de preț a fost considerat irelevant. Din aceste motive, afirmațiile de mai sus au fost respinse.

                     (476)

                     Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că autoritățile chineze transmit sarcini sau ordine producătorilor chinezi de baterii să furnizeze acest material de intrare producătorilor interni de biciclete electrice în schimbul unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

                     (477)

                     În urma comunicării constatărilor, Giant a susținut că, potrivit Organului de apel al OMC în raportul SUA - Ancheta privind taxele compensatorii referitoare la DRAM, „simplele declarații politice” nu pot „constitui o trasare de sarcini sau ordine, în sensul articolului 1.1 litera (a) (1) punctul (iv) din Acordul SMC”. (52) În plus, „însărcinarea și ordinul - prin acordarea responsabilității sau exercitarea autorității asupra unui organism privat - implică un rol mai activ decât simple acte de încurajare”. (53) Organul de apel a concluzionat că „însărcinarea sau ordinul adresat unui organism privat” ar „implica o formă de amenințare sau persuasiune. (54)” Mai mult, Giant a făcut referire, de asemenea, la grupul special al OMC în raportul „SUA - Limitarea exporturilor” care a prevăzut că „atât actul de însărcinare, cât și ordinul comportă în mod necesar următoarele trei elemente: (i) o acțiune explicită și pozitivă, fie că este vorba de delegare sau de ordin; (ii) se adresează unei anumite părți; și (iii) al căror obiectiv este o sarcină sau o misiune specială.” (55) Simpla supraveghere sau exercitarea competențelor generale de reglementare este, prin urmare, insuficientă pentru a constata existența trasării unei sarcini sau a unui ordin (56).

                     (478)

                     În această privință, trebuie remarcat faptul că concluzia Comisiei nu se bazează doar pe simple declarații politice, așa cum este explicat în detaliu în secțiunea 3.1. Aceasta se bazează, de asemenea, pe rolul CBA, care, în calitate de asociație care reunește nu numai producătorii de biciclete, ci și producătorii de baterii, este supravegheată și condusă de cea mai înaltă autoritate chineză, și anume Consiliul de Stat. În plus, se reamintește, de asemenea, că membrii CBA sunt obligați să pună în aplicare rezoluțiile acesteia și, prin urmare, au fost considerați subordonați. În acest sens, se reamintește faptul că CBA a emis cel de-al 13-lea plan privind bicicletele, care vizează îmbunătățirea performanței la export a producătorilor-exportatori de biciclete electrice, astfel cum se menționează în considerentele 112 și 113. Considerațiile de mai sus sunt susținute, de asemenea, de numeroase extrase din raportul sectorial specific privind bateriile enumerate la considerentul 459 și de mai multe extrase în general din diferite surse menționate în considerentele 464-467, care arată că sprijinul pentru sectorul bateriilor este funcțional în raport cu poziția sa în lanțul de aprovizionare al bicicletelor electrice. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (479)

                     Totodată, Giant a considerat că Comisia a inversat sarcina probei, făcând referire la lipsa de cooperare parțială a autorităților chineze în ceea ce privește concluziile formulate. Giant a subliniat că sarcina probei revine Comisiei, iar Comisia nu a demonstrat că furnizarea de baterii pentru bicicletele electrice este o practică care în mod normal ține de competența guvernului.

                     (480)

                     În mod similar concluziei de la considerentul 415, se consideră că și în cazul bateriilor, elementele de probă existente, care se bazează pe datele disponibile, sunt suficiente pentru a demonstra trasarea de sarcini și ordine. Se reamintește, de asemenea, faptul că GC nu a făcut nicio observație și nu a transmis informații suplimentare după ce a fost informat cu privire la intenția Comisiei de a aplica datele disponibile cu privire la furnizarea de materiale de intrare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Pe această bază, Comisia a considerat că sarcina probei nu a fost inversată. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

               3.7.3.4.   Subvenționarea producătorilor de baterii

                     (481)

                     În primul rând, Comisia reamintește faptul că, având în vedere lipsa parțială de cooperare a autorităților chineze, a trebuit să își stabilească concluziile pe baza datelor disponibile, care au constat în politicile guvernamentale descrise în secțiunea 3.7.3.2 și raportul sectorial specific, furnizat de reclamant și informațiile furnizate de singurul furnizor cooperant de baterii, care a răspuns la chestionarul Comisiei.

                     (482)

                     Comisia a indicat în considerentele 453 și 454 că industria bateriilor este menționată ca o „industrie-cheie” în Planul de dezvoltare a industriei ușoare, iar acest plan identifică o serie de măsuri de politică sub formă de sprijin administrativ, comercial, financiar și fiscal de care pot beneficia aceste industrii-cheie.

                     (483)

                     În plus, conform descrierii de la considerentul 459, raportul specific privind industria bateriilor conține elemente de probă care atestă că această industrie a beneficiat de „politici preferențiale”.

                     (484)

                     Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii de baterii au primit subvenții sub diferite forme.

                     (485)

                     Mai multe părți au prezentat observații făcând trimitere la articolul 14 litera (d) din Acordul SMC al OMC, precum și la articolul 6 litera (d) din Regulamentul de bază privind gradul de adecvare al remunerației, care se determină în raport cu condițiile care predomină pe piață pentru produsul sau serviciul respectiv în țara de furnizare sau de cumpărare. Cu alte cuvinte, că valoarea de referință utilizată ar trebui să se refere la condițiile predominante pe piața chineză; sau pe baza termenilor și condițiilor care predomină pe piața altei țări sau pe piața mondială și aflate la dispoziția beneficiarului.

                     (486)

                     Comisia a constatat că condițiile predominante pe piața RPC erau denaturate, având în vedere politicile naționale și politicile sectoriale puse în aplicare de operatorii economici. În plus, din cauza lipsei parțiale de cooperare din partea autorităților chineze, Comisia nu dispunea de informații esențiale cu privire la situația pieței bateriilor din China și la posibilele ajustări necesare. În ceea ce privește condițiile predominante pe piața altei țări sau a pieței mondiale, astfel de informații nu au fost disponibile la un nivel de detaliere care să permită o comparație semnificativă. În consecință, Comisia a trebuit să se bazeze pe informațiile disponibile. Pe această bază, Comisia a concluzionat prin urmare că condițiile predominante de pe piața chineză nu au justificat ajustările și au calculat valoarea de referință utilizând metodologia descrisă la considerentul 495.

                     (487)

                     Giant și GC au susținut că abordarea Comisiei a încălcat articolul 1.1 litera (b) și articolele 10 și 32.1 din Acordul SMC al OMC, întrucât Comisia nu se poate sustrage de la obligația sa de a concluziona că producătorii primesc sarcini sau ordine de la autoritățile chineze. În acest sens, Giant a susținut că Comisia trebuie: (1) să analizeze dacă au fost acordate sau nu subvenții producătorilor; (2) să analizeze dacă bateriile au fost achiziționate în condiții de concurență deplină; (3) să calculeze valoarea subvențiilor care au fost repercutate.

                     (488)

                     În această privință, se consideră că, în speță, concluzia Comisiei se întemeiază pe motive suficient de detaliate. În ceea ce privește observațiile formulate de Giant, având în vedere lipsa de cooperare a autorităților chineze și faptul că doar un singur furnizor a cooperat din proprie inițiativă, Comisia a considerat că nu dispune de informații esențiale. Cu toate acestea, pe baza informațiilor disponibile și a analizei efectuate de Comisie, s-a considerat că au fost îndeplinite condițiile pentru a trage o concluzie cu privire la trasarea de sarcini și ordine. În ceea ce privește repercutarea, întrucât analiza Comisiei a vizat trasarea de sarcini și ordine către furnizorii de baterii pentru ca aceștia să furnizeze baterii producătorilor de biciclete electrice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și nu subvențiile primite de furnizorii de baterii, această afirmație a fost considerată irelevantă și, prin urmare, a fost respinsă.

               3.7.3.5.   Specificitate

                     (489)

                     După cum s-a arătat la considerentele 452-474, o serie de documente juridice care vizează în mod specific societățile din sectorul bicicletelor electrice, trasează ordine furnizorilor de material de intrare să furnizeze baterii industriei bicicletelor electrice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Pe baza acestor documente, s-a demonstrat că furnizorii de material de intrare furnizează baterii doar unui număr limitat de sectoare industriale/întreprinderi care respectă politicile relevante ale GC.

                     (490)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvențiile sub formă de furnizare de baterii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată nu sunt disponibile în mod general, ci sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Mai mult, niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat vreun element de probă care să sugereze că această formă de subvenții s-ar baza pe criterii sau condiții obiective în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.

               3.7.3.6.   Avantaj

                     (491)

                     Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au achiziționat baterii pe piața internă de la societăți independente, dar au importat, de asemenea, un anumit volum.

                     (492)

                     Având în vedere lipsa parțială de cooperare din partea autorităților chineze, niciun furnizor de baterii nu a furnizat Comisiei informații, răspunzând la chestionarul specific destinat furnizorilor de material de intrare din China. În consecință, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, pentru a stabili nivelul avantajului acordat producătorilor-exportatori incluși în eșantion care au achiziționat baterii pe piața internă. Datele disponibile au constat în informațiile colectate de la unicul furnizor de baterii care a cooperat la anchetă. Astfel cum s-a explicat la considerentul 470, Bafang, în calitate de operator subordonat însărcinat cu punerea în aplicare a politicii naționale, a vândut baterii la prețuri substanțial mai mici pe piața sa internă decât la export. În consecință, producătorii-exportatori chinezi au beneficiat de baterii vândute contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

                     (493)

                     Mai multe părți au susținut că, în conformitate cu articolul 2 literele (a) și (b) din regulamentul de bază, numai guvernul este eligibil să fie furnizorul unei subvenții. Întrucât Bafang este o societate privată, aceasta nu poate fi considerată drept guvern, în sensul articolului 2 litera (b) și, prin urmare, nu poate fi un furnizor de subvenții.

                     (494)

                     În această privință, s-a considerat că această observație nu este relevantă, având în vedere concluzia la care s-a ajuns în considerentul 476, și anume, faptul că furnizorii de baterii pentru producătorii de biciclete electrice primesc sarcini și ordine din partea GC să furnizeze acest material de intrare contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

               3.7.3.7.   Calculul valorii subvenției

                     (495)

                     Avantajul pentru societățile incluse în eșantion a fost, prin urmare, calculat prin compararea prețurilor interne cu prețurile de export practicate de către Bafang către clienți neafiliați în cursul perioadei de anchetă. A fost efectuată o ajustare pentru a ține cont de diferențele în ceea ce privește costurile de transport și taxele la import. Această comparație a fost realizată pentru vânzările de modele identice și a condus la o diferență de preț între 30 % și 50 % în cursul PA. Procentul calculat a fost aplicat prețurilor plătite de producătorii-exportatori incluși în eșantion pentru bateriile achiziționate de la furnizorii de pe piața internă din China.

                     (496)

                     Grupul Giant a susținut că nu există nicio legătură între bateriile achiziționate la nivel local și bicicletele electrice exportate în UE.

                     (497)

                     În această privință, se consideră că avantajele definite în considerentele 491-494 sunt în favoarea producătorilor-exportatori de biciclete electrice care achiziționează baterii autohtone contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și nu sunt legate de modelele specifice de biciclete electrice vândute. Prin urmare, s-a concluzionat că grupul Giant a primit un avantaj atunci când a achiziționat motoare de pe piața internă la prețuri denaturate din cauza trasării de sarcini și ordine din partea GC, astfel cum se descrie în considerentele 462-476. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (498)

                     În ceea ce privește ajustările, Bafang a susținut că cheltuielile de transport legate de bicicletele electrice nu ar putea fi un criteriu de referință adecvat pentru transportul bateriilor și a solicitat Comisiei să furnizeze detalii suplimentare privind calculele efectuate.

                     (499)

                     În urma acestor observații, Comisia a furnizat părții în cauză o comunicare a constatărilor finale suplimentară oferind informații suplimentare. În orice caz, s-a considerat că informațiile solicitate au un caracter confidențial și că cifrele specifice fiecărei societăți nu au putut fi divulgate. Comisia a observat, de asemenea, că această afirmație nu a fost susținută de niciun element de probă. Nu au fost primite alte observații cu privire la acest aspect.

                     (500)

                     Alte părți interesate au susținut că datele Bafang nu reprezentau un criteriu de referință adecvat în cazul lor, deoarece nu au cumpărat niciun fel de baterii de la Bafang.

                     (501)

                     În această privință, se remarcă faptul că, având în vedere cooperarea parțială a autorităților chineze și în absența cooperării din partea oricărui alt furnizor de baterii, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, și anume, informațiile furnizate de către Bafang, pe care Comisia le putea verifica. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (502)

                     Cuantumul subvenției stabilite în cazul acestei scheme pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion s-a ridicat, în PA, la:

                        Tabelul 4

                        Furnizarea de baterii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

                                 Societatea/Grupul

                                 Rata subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 6,91 %

                                 Giant Group

                                 0,38 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 5,51 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 8,97 %

                                 Yadea Group

                                 2,74 %

               3.7.4.   Acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

         (a)   Introducere

                     (503)

                     Toate terenurile din RPC sunt deținute fie de către stat, fie de către o colectivitate, constituită din sate sau comune, înainte ca dreptul de proprietate sau uzufructul asupra terenurilor să poată fi înregistrat sau acordat unei întreprinderi sau unor proprietari individuali. Toate parcelele de teren din zonele urbane sunt deținute de către stat și toate parcelele de teren din zonele rurale sunt deținute de sate sau comune.

                     (504)

                     În temeiul dreptului constituțional al RPC, precum și al dreptului funciar, societățile și persoanele fizice pot, cu toate acestea, să achiziționeze „drepturi de folosință asupra terenului”. Pentru terenuri industriale, concesiunea este în mod normal de 50 de ani, care poate fi reînnoită pentru o perioadă suplimentară de 50 de ani.

                     (505)

                     Potrivit GC, începând de la 31 august 2006, prin articolul 5 din Avizul Consiliului de Stat privind consolidarea reglementării terenurilor (GF [2006] nr. 31), dreptul asupra terenurilor industriale poate fi acordat din partea statului către întreprinderile industriale numai prin ofertare sau o procedură similară de ofertă publică prin care prețul final nu trebuie să fie mai mic decât prețul de ofertare minim. Autoritățile chineze consideră că există o piață liberă pentru terenuri în RPC, și că prețul plătit de o întreprindere industrială pentru închirierea terenului reflectă prețul pieței.

               (b)   Temei juridic

                     (506)

                     Dispozițiile privind dreptul de folosință asupra terenurilor în China decurg din Legea privind administrarea terenurilor din Republica Populară Chineză. În plus, temeiul juridic cuprinde, de asemenea, următoarele documente:

                                 —

                                 Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea proprietății imobiliare urbane (Ordinul nr. 18 al Președintelui Republicii Populare Chineze);

                                 —

                                 Reglementările interimare ale Republicii Populare Chineze privind atribuirea și transferul dreptului de folosință a terenurilor aflate în proprietatea statului în zonele urbane;

                                 —

                                 Regulamentul privind punerea în aplicare a Legii privind administrarea terenurilor a Republicii Populare Chineze [Ordinul nr. 653 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze (2014)];

                                 —

                                 Dispozițiile privind alocarea drepturilor de folosință a terenurilor publice pentru construcții prin cereri de oferte, licitații și cotații;

                                 —

                                 Avizul Consiliului de Stat privind consolidarea reglementării terenurilor (GF [2006] nr. 31).

               (c)   Constatările anchetei

                     (507)

                     În conformitate cu articolul 10 din „Dispozițiile privind alocarea drepturilor de folosință a terenurilor publice pentru construcții prin cereri de oferte, licitații și cotații”, autoritățile locale stabilesc prețurile terenurilor în conformitate cu sistemul de evaluare a terenurilor urbane, care este actualizat doar o dată la trei ani și cu politica industrială a guvernului.

                     (508)

                     În cadrul anchetelor anterioare (57), Comisia a constatat că prețurile plătite pentru drepturile de folosință asupra terenurilor (DFT) în RPC nu erau reprezentative pentru un preț al pieței stabilit de cererea și oferta de pe piața liberă, deoarece sistemul de licitații s-a dovedit a fi neclar, lipsit de transparență și nefuncțional în practică, iar prețurile s-au dovedit a fi fixate în mod arbitrar de către autorități. Așa cum s-a menționat la considerentul anterior, autoritățile fixează prețurile în conformitate cu Sistemul de evaluare a terenurilor urbane care le impune, printre alte criterii, să ia în considerare și politica industrială atunci când stabilesc prețurile terenurilor industriale, și anume, să acorde, de exemplu, acces preferențial la terenuri industriale pentru întreprinderi care aparțin anumitor industrii.

                     (509)

                     Ancheta actuală nu a evidențiat nicio schimbare notabilă în acest sens. De exemplu, Comisia a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a trecut printr-o procedură de ofertare sau printr-o procedură similară de ofertă publică pentru drepturile sale de folosință asupra terenurilor, nici măcar pentru drepturile de folosință asupra terenurilor obținute recent. DFT-urile deținute de producătorii-exportatori incluși în eșantion au fost alocate de autoritățile locale la prețuri negociate.

                     (510)

                     Pe lângă sistemul de monitorizare a terenurilor urbane, există și un sistem de monitorizare dinamică a teritoriului. Cu ocazia reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, referitoare la panourile solare originare din Republica Populară Chineză (58), Comisia a constatat că aceste prețuri în sistemul de monitorizare dinamică a teritoriului sunt mai mari decât prețurile minime de referință stabilite de sistemul de evaluare a terenurilor urbane și utilizate de autoritățile locale, întrucât acestea din urmă erau actualizate numai o dată la trei ani, în timp ce prețurile de monitorizare dinamică erau actualizate trimestrial. Cu toate acestea, în ancheta actuală, la fel ca în cazul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor menționată mai sus, nu a existat niciun indiciu că prețurile terenurilor s-ar baza pe prețurile de monitorizare dinamică. De fapt, GC a confirmat în timpul anchetei privind panourile solare că sistemul de monitorizare dinamică a prețurilor terenurilor urbane a monitorizat fluctuațiile nivelurilor prețurilor terenurilor în anumite zone (și anume, în 105 orașe) din RPC și era proiectat să evalueze evoluția prețurilor terenurilor. Cu toate acestea, prețurile de pornire în cadrul procedurilor de ofertare și al licitațiilor se bazau pe valorile de referință stabilite de sistemul de evaluare a terenurilor. În plus, în cazul de față, grupurile de societăți incluse în eșantion au beneficiat de parcele de terenuri prin alocare directă. Prin urmare, faptul că acest din urmă sistem exista era irelevant, întrucât el nu se aplica producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

                     (511)

                     Comisia a constatat, de asemenea, că autoritățile locale au restituit fonduri unuia dintre producători-exportatori incluși în eșantion pentru compensarea prețurilor pe care acesta le-a plătit pentru DFT și că un alt producător-exportator inclus în eșantion nu a plătit valoarea integrală a DFT.

               (d)   Concluzie

                     (512)

                     Constatările prezentei anchete arată faptul că situația privind punerea la dispoziție și achiziționarea de terenuri în RPC este netransparentă și că prețurile au fost stabilite în mod arbitrar de către autorități.

                     (513)

                     În urma comunicării constatărilor, mai multe părți au susținut că concluzia de mai sus s-a bazat în principal pe constatările din anchetele anterioare, iar Comisia nu a prezentat niciun element de probă care să arate că situația a fost aceeași și în cadrul prezentei anchete. Comisia remarcă faptul că a identificat elemente de probă, astfel cum se indică în considerentele 509-511 de mai sus, care sprijină concluzia Comisiei potrivit căreia constatările anchetelor anterioare erau încă valabile. În plus, nu a fost prezentat niciun element de probă nou care să susțină contrariul. Prin urmare, aceste afirmații au trebuit să fie respinse. Prin urmare, acordarea drepturilor de folosință a terenurilor de către GC ar trebui să fie considerată o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma acordării unor bunuri care conferă un avantaj pentru societățile beneficiare. Așa cum s-a explicat la considerentele 507-510 de mai sus, în RPC nu există o piață funcțională a terenurilor, iar utilizarea unei valori de referință externe (a se vedea considerentele 517-527 de mai jos) demonstrează că suma plătită pentru drepturile de folosință asupra terenurilor de către producătorii-exportatori incluși în eșantion este cu mult inferioară valorii normale de piață. În contextul accesului preferențial la terenurile industriale acordat societăților care aparțin anumitor industrii, prețul stabilit de autoritățile locale trebuie să țină seama de politica industrială a guvernului, așa cum s-a menționat mai sus, la considerentul 508. În cadrul acestei politici industriale, astfel cum se descrie în considerentul 101, industria bicicletelor electrice este considerată a fi o industrie-cheie a industriei ușoare din China (59). În plus, Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat prevede că autoritățile publice trebuie să se asigure că industriile încurajate primesc teren. Articolul 18 din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturi de folosință asupra terenurilor. De aici rezultă că subvenția este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, întrucât accesul preferențial la terenuri este limitat numai la societățile care aparțin anumitor industrii, iar practicile guvernului în acest domeniu sunt neclare și lipsite de transparență.

                     (514)

                     În urma comunicării constatărilor, mai multe părți au susținut că Comisia nu și-a justificat determinarea specificității pe baza unor elemente de probă concrete care să arate că industria bicicletelor electrice se numără printre industriile care obțin DFT la rate preferențiale.

                     (515)

                     În acest sens, se face trimitere la considerentul 129 și la Decizia 40, în special în cazul în care ar trebui puse în aplicare politici preferențiale privind terenurile pentru proiecte încurajate. Astfel cum se descrie în considerentul 100, industria bicicletelor electrice este o industrie-cheie. Această industrie a făcut, de asemenea, obiectul celui de-al 13-lea plan privind bicicletele emis de CBA, care, la rândul său, se află sub îndrumarea și supravegherea Consiliului de Stat. În consecință, Comisia a considerat că industria bicicletelor electrice face parte din categoria industriilor care au obținut DFT la rate preferențiale. Acest lucru a fost confirmat, de asemenea, de constatările anchetei, astfel cum se prevede la considerentele 507-511. În plus, industria bicicletelor era deja indicată ca o industrie încurajată chiar în cel de-al 11-lea plan cincinal privind bicicletele, în care era susținută creșterea volumului producției pentru biciclete și biciclete electrice. Mențiuni în favoarea îmbunătățirii și consolidării industriei bicicletelor electrice au apărut, de asemenea, într-un articol relevant publicat de Asociația pentru biciclete din China, care sintetizează obiectivele de dezvoltare stabilite în spiritul celui de al 11-lea plan cincinal privind bicicletele (60). Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (516)

                     În consecință, această subvenție a fost considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

               (e)   Calculul valorii subvenției

                     (517)

                     La fel ca în anchetele anterioare (61) și în conformitate cu articolul 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază, prețurile terenurilor din Teritoriul vamal distinct Taiwan, Penghu, Kinmen și Matsu („Taipeiul Chinez”) au fost utilizate ca valoare de referință externă (62). În special, Comisia a găsit informații privind prețurile terenurilor industriale pe site-ul oficial (http://lvr.land.moi.gov.tw/login.action) stabilite de Ministerul de Interne din Taiwan pentru principalele parcuri industriale din șase orașe situate pe coasta de vest a insulei Taiwan, inclusiv orașul Taipei, orașul New Taipei, orașul Taoyuan, orașul Taichung, orașul Tainan și orașul Kaohsiung. Informațiile furnizate în baza de date a Ministerului de Interne se referă la prețurile reale ale tranzacțiilor, mai degrabă decât la ofertele pentru terenuri industriale.

                     (518)

                     În urma comunicării constatărilor, una dintre părți a afirmat că Comisia nu a selectat o valoare de referință externă adecvată pentru prețurile terenurilor, deoarece nu a efectuat o analiză specifică fiecărui caz în funcție de situația de fapt relevantă pentru amplasamentele respective ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Comisia a respins observația și a remarcat faptul că, așa cum se descrie în considerentul 517, selecția sa s-a bazat pe cele șase districte în care sunt amplasate cele mai multe parcuri industriale din Taiwan. Deoarece, în China, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion sunt amplasați în zone industriale, factorul reprezentat de locație a fost luat în considerare. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (519)

                     Avantajul acordat beneficiarilor se calculează luând în considerare diferența dintre suma plătită efectiv de fiecare dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion (și anume, prețul efectiv plătit așa cum este declarat în contract și, după caz, prețul menționat în contract, din care se scade suma aferentă restituirilor/granturilor acordate de autoritățile locale) pentru drepturile de folosință asupra terenurilor și suma care ar fi trebuit să fie plătită în mod normal, pe baza valorii de referință din Taipeiul Chinez.

                     (520)

                     Comisia consideră că Taipeiul Chinez reprezintă o referință externă adecvată din următoarele motive:

                                 —

                                 nivelul de dezvoltare economică, PIB și structura economică comparabile din Taipeiul Chinez și majoritatea provinciilor și orașelor din RPC în care își au sediile producătorii-exportatori incluși în eșantion;

                                 —

                                 proximitatea fizică dintre RPC și Taipeiul Chinez;

                                 —

                                 prezența masivă a infrastructurilor industriale atât în Taipeiul Chinez, cât și în multe provincii din RPC;

                                 —

                                 relațiile economice strânse și comerțul transfrontalier substanțial dintre Taipeiul Chinez și RPC;

                                 —

                                 densitatea ridicată a populației în multe provincii din RPC și în Taipeiul Chinez;

                                 —

                                 asemănarea dintre tipurile de teren și de tranzacții utilizate pentru construirea criteriului de referință relevant în Taipeiul Chinez și cele din RPC; precum și

                                 —

                                 caracteristicile demografice, lingvistice și culturale comune ale Taipeiului Chinez și ale RPC.

                     (521)

                     În plus, Comisia a considerat că această referință era o sursă de date fiabilă, accesibilă tuturor părților interesate.

                     (522)

                     După comunicarea constatărilor, mai multe părți au susținut că Taipeiul Chinez nu constituia o referință externă adecvată. Acestea au susținut că asemănările și legătura dintre RPC și Taipeiul Chinez descrise în considerentul 520 reflectă numai situația din ultimii ani în loc să reflecte situația din anul în care a fost achiziționat dreptul de folosință asupra terenului.

                     (523)

                     În această privință, ar trebui remarcat faptul că valoarea de referință calculată a fost ajustată pentru a reflecta modificările în timp, ținând seama de evoluția PIB-ului și a inflației, după cum se arată în considerentul 527 de mai jos. În consecință, faptul că unele drepturi de folosință asupra terenurilor au fost dobândite într-un trecut îndepărtat fusese deja luat în considerare.

                     (524)

                     O parte interesată a susținut că Thailanda ar fi mai adecvată decât Taipeiul Chinez, datorită unei mai bune comparabilități a dezvoltării economice și a densității populației. În plus, aceasta a susținut că Thailanda are un grad ridicat de infrastructură industrială. După examinarea acestei afirmații, Comisia a considerat că alegerea Taipeiului Chinez ca o referință externă adecvată s-a bazat pe examinarea mai multor factori enumerați la considerentul 520, care au justificat alegerea sa ca referință valabilă. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (525)

                     În plus, o altă parte a afirmat că metodologia utilizată de Comisie pentru stabilirea unei valori de referință externe pentru prețurile de folosință a terenurilor a fost eronată și a sugerat utilizarea Indiei în locul Taipeiului Chinez, din următoarele motive:

                                 —

                                 prețurile terenurilor industriale au fost colectate de la un număr mare de zone industriale diferite din statele Bihar, Maharashtra și Tamil Nadu;

                                 —

                                 aceste trei state sunt puternic industrializate și prezintă un nivel ridicat de dezvoltare economică și infrastructuri industriale similare cu cele ale Chinei;

                                 —

                                 aceste trei state sunt apropiate între ele din punct de vedere geografic, precum și de China;

                                 —

                                 există legături economice bine stabilite și un comerț transfrontalier între India și China;

                                 —

                                 cele 22 de orașe au o densitate a populației similară cu cea a orașelor industrializate chineze;

                                 —

                                 în cele din urmă, datele referitoare la prețurile terenurilor industriale sunt puse la dispoziția publicului în India.

                     (526)

                     Afirmația acestei părți a ignorat un element crucial în analiza sa, și anume nivelul de dezvoltare economică a acestor provincii. Conform surselor publice, nivelul PIB-ului pe cap de locuitor din aceste provincii indiene este cu mult inferior celui din orașele/provinciile în care își au sediul producătorii-exportatori. De fapt, PIB-ul pe cap de locuitor din Maharastra (63), care este cel mai ridicat din cele trei provincii citate, s-a ridicat la doar 2 500 USD în 2017-2018, în timp ce cel mai scăzut nivel constatat pentru producătorii-exportatori chinezi s-a ridicat la 7 932 USD pentru Jinhua în 2012 (64). Ancheta a arătat, de asemenea, că PIB-ul pe cap de locuitor pentru Kunshan (65), care a fost menționat ca fiind orașul-district numărul 1 la nivel național în 2016 (66) s-a ridicat la peste 20 000 USD. Având în vedere cele de mai sus și factorii enumerați la considerentul 520, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

                     (527)

                     Comisia a calculat prețul mediu ponderat al terenului pe baza operațiunilor de vânzare a terenurilor în cele șase orașe enumerate la considerentul 517. Aceste date au fost disponibile numai începând cu luna august 2013. În consecință, pentru perioada care începe după această dată, Comisia a utilizat prețurile reale ale Ministerului de Interne taiwanez. Pentru DFT-urile dobândite înaintea acestei date, au fost construite prețuri istorice pe baza evoluției PIB-ului și a inflației în Taiwan, așa cum se procedase și în anchetele anterioare. În special, Comisia a corectat prețul mediu ponderat al terenurilor pe metru pătrat stabilit în Taiwan pe baza ratei inflației și a PIB-ului la prețurile curente în USD pentru Taiwan, astfel cum au fost publicate de FMI pentru 2015.

                     (528)

                     În urma comunicării constatărilor, mai multe părți au susținut că metoda utilizată de Comisie pentru a calcula prețurile istorice ale terenurilor nu reflecta valoarea normală de piață. Aceste părți au susținut că Comisia nu s-a bazat pe nicio dovadă că evoluția prețurilor terenurilor a urmat o tendință similară cu cea a PIB-ului și a inflației. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută cu niciun element de probă. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

                     (529)

                     Două părți interesate au susținut, de asemenea, că nu au primit niciun avantaj de pe urma DFT întrucât (i) chiria s-a reflectat în costul de producție al societăților; (ii) chiria plătită societății afiliate a fost stabilită în conformitate cu condițiile pieței sau în condiții echitabile și (iii) orice avantaj nu a fost în niciun caz transferat de la societatea afiliată. Unul dintre producătorii-exportatori a afirmat, de asemenea, că societatea sa afiliată achiziționase DFT ca urmare a unei proceduri de ofertare concurențiale. Acesta din urmă a afirmat, de asemenea, că, în orice caz, chiria plătită părții sale afiliate pentru DFT ar trebui dedusă din calculul avantajului.

                     (530)

                     În ceea ce privește stabilirea chiriei care a fost plătită societății afiliate, niciunul dintre producătorii-exportatori în cauză nu a prezentat elemente de probă justificative cu privire la condițiile predominante de pe piață. Același lucru este valabil în ceea ce privește procedura de ofertare la care ar fi participat societatea afiliată, pentru a obține DFT, adică nu a fost prezentat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

                     (531)

                     În ceea ce privește calcularea avantajului, se reamintește că, așa cum s-a detaliat în considerentul 507 și următoarele, s-a constatat faptul că în China, DFT au fost acordate industriei bicicletelor electrice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. În plus, aceste părți nu au furnizat nicio dovadă cu privire la condițiile predominante pe piața din China. În cele din urmă, avantajul este calculat la nivel de grup, iar tranzacțiile între societăți au un efect neutru asupra calculului global. Prin urmare, afirmațiile respective au fost respinse..

                     (532)

                     În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost raportată la PA utilizând durata de viață normală a dreptului de folosire a terenurilor în scopuri industriale, și anume 50 de ani. Această valoare a fost raportată ulterior la cifra totală de afaceri a societății respective, în cursul PA, întrucât subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

                     (533)

                     Cuantumul subvenției stabilite în cazul acestei scheme pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion s-a ridicat, în PA, la:

                        Tabelul 5

                        Acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată

                                 Societatea/Grupul

                                 Rata subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 1,42 %

                                 Giant Group

                                 0,91 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,62 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 1,46 %

                                 Yadea Group

                                 0,43 %

               3.8.   Programele de scutire sau de reducere a impozitelor directe

         3.8.1.   Privilegiile legate de impozitul pe profit al întreprinderilor pentru societățile care utilizează tehnologie avansată și nouă

                     (534)

                     În conformitate cu Legea Republicii Populare Chineze privind impozitul pe profit al întreprinderilor („Legea IPÎ”), întreprinderilor care utilizează tehnologie avansată și nouă, cărora statul trebuie să le acorde un sprijin strategic, li se acordă o cotă redusă a impozitului pe profit de 15 %, în locul cotei normale de impozitare de 25 %.

               (a)   Temei juridic

                     (535)

                     Temeiul juridic al acestui program este articolul 28 din Legea IPÎ și articolul 93 din Normele de punere în aplicare a Legii IPÎ a RPC, precum și:

                                 —

                                 Circulara Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea și publicarea „Măsurilor administrative de recunoaștere a întreprinderilor de înaltă tehnologie”, G.K.F.H. [2016] Nr. 32;

                                 —

                                 Notificarea Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea, tipărirea și publicarea Orientărilor privind managementul recunoașterii întreprinderilor care utilizează tehnologie înaltă și nouă, GKFH [2016] nr. 195; precum și

                                 —

                                 Orientările privind cele mai recente domenii de dezvoltare prioritare strategice ale industriilor de înaltă tehnologie (2011), publicate de CNDR, Ministerul Științei și Tehnologiei, Ministerul Comerțului și Oficiul Național pentru Proprietate Intelectuală.

               (b)   Constatările anchetei

                     (536)

                     Societățile care pot beneficia de reducerea fiscală fac parte din anumite domenii ale tehnologiilor strategice înalte și noi sprijinite de stat, precum și din prioritățile actuale privind domeniile de înaltă tehnologie sprijinite de stat, astfel cum sunt enumerate în Orientările privind cele mai recente domenii de dezvoltare prioritare strategice ale industriilor de înaltă tehnologie.

                     (537)

                     În plus, pentru a fi eligibile, societățile trebuie să îndeplinească următoarele criterii:

                                 —

                                 să păstreze o anumită proporție a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare în raport cu veniturile din vânzări;

                                 —

                                 să păstreze o anumită proporție a veniturilor din tehnologii/produse/servicii de înaltă tehnologie în veniturile totale ale întreprinderii; precum și

                                 —

                                 să păstreze o anumită proporție a personalului tehnic în totalul angajaților întreprinderii.

                     (538)

                     Societățile care beneficiază de această măsură trebuie să depună declarația de profit și anexele relevante. Valoarea efectivă a avantajului este inclusă în declarația de profit.

                     (539)

                     Potrivit Comisiei, compensarea fiscală în cauză constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță guvernul RPC, ceea ce conferă societăților în cauză un avantaj. Avantajul pentru beneficiari este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestei scheme numai la întreprinderile care activează în domeniile prioritare care utilizează tehnologii înalte stabilite de stat.

                     (540)

                     În urma comunicării constatărilor, una dintre părți a susținut că reducerea impozitului pe profit al întreprinderilor pentru întreprinderile care utilizează tehnologie înaltă și nouă prevăzută la articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor nu constituie o subvenție specifică. De asemenea, partea a susținut că Comisia nu a demonstrat că obținerea certificatului de întreprindere cu tehnologie înaltă și nouă este limitată la anumite întreprinderi. În acest sens, se face trimitere la considerentele 536-539, care enumeră criteriile de eligibilitate în această privință, și anume întreprinderile cu tehnologie înaltă și nouă cărora statul trebuie să le acorde un sprijin esențial, confirmând astfel specificitatea subvenției. Din aceste motive, această afirmație a trebuit să fie respinsă. În absența unor elemente de probă suplimentare, Comisia și-a menținut poziția.

               (c)   Calculul valorii subvenției

                     (541)

                     Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul acordat beneficiarilor în cursul PA. Acest avantaj a fost calculat ca diferența dintre impozitul total care trebuie plătit în conformitate cu cota normală a impozitului și impozitul total care trebuie plătit în conformitate cu cota redusă a impozitului.

                     (542)

                     Cuantumul subvenției stabilite în cazul acestei scheme pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion s-a ridicat, în PA, la:

                        Tabelul 6

                        Privilegiile legate de impozitul pe profit al întreprinderilor pentru societățile care utilizează tehnologie înaltă și nouă

                                 Societatea/Grupul

                                 Rata subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 0,00 %

                                 Giant Group

                                 0,65 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,41 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Yadea Group

                                 0,70 %

               3.8.2.   Compensarea IPÎ pentru cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea

                     (543)

                     Compensarea fiscală pentru activitatea de cercetare și dezvoltare le permite întreprinderilor să beneficieze de un tratament fiscal preferențial pentru activitățile lor de cercetare și dezvoltare, în anumite domenii prioritare care utilizează tehnologii înalte stabilite de stat și atunci când sunt atinse anumite praguri pentru cheltuielile de cercetare și dezvoltare.

                     (544)

                     Mai precis, cheltuielilor de cercetare și dezvoltare suportate în vederea dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi competențe care nu constituie active necorporale și sunt contabilizate în contul de profit și pierdere pe perioada curentă, li se aplică o deducere suplimentară de 50 % după deducerea integrală în funcție de situația reală. În cazul în care cheltuielile de cercetare și dezvoltare menționate mai sus constituie active necorporale, acestea fac obiectul unei amortizări bazate pe un procent de 150 % din costurile activelor necorporale.

               (a)   Temei juridic

                     (545)

                     Temeiul juridic al acestui program este articolul 30 alineatul (1) din Legea IPÎ, împreună cu Normele de punere în aplicare a Legii IPÎ a RPC, precum și următoarele avize:

                                 —

                                 Avizul Ministerului Finanțelor, al Administrației Fiscale de Stat și al Ministerului Științei și Tehnologiei privind îmbunătățirea politicii de deducere înainte de impozitare a cheltuielilor legate de cercetare și dezvoltare. [Cai Shui (2015) nr. 119];

                                 —

                                 Avizul Administrației Fiscale de Stat privind aspecte referitoare la politica de deducere înainte de impozitare a cheltuielilor legate de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor; precum și

                                 —

                                 Orientările privind cele mai recente domenii de dezvoltare prioritare strategice ale industriilor de înaltă tehnologie (2011), publicate de CNDR, Ministerul Științei și Tehnologiei, Ministerul Comerțului și Oficiul Național pentru Proprietate Intelectuală.

               (b)   Constatările anchetei

                     (546)

                     În cursul unei anchete anterioare (67), s-a stabilit că „noile tehnologii, noile produse și noile competențe” care pot beneficia de deducerea fiscală fac parte din anumite domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat, precum și din prioritățile actuale privind domeniile de înaltă tehnologie sprijinite de stat, astfel cum sunt enumerate în Orientările privind cele mai recente domenii de dezvoltare prioritare strategice ale industriilor de înaltă tehnologie.

                     (547)

                     Potrivit Comisiei, compensarea fiscală în cauză constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță guvernul RPC, ceea ce conferă societăților în cauză un avantaj. Avantajul pentru beneficiari este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestei măsuri numai la întreprinderile care suportă cheltuieli de cercetare și dezvoltare în anumite domenii prioritare care utilizează tehnologii înalte stabilite de stat.

                     (548)

                     În urma comunicării constatărilor, unele părți au susținut că compensarea impozitului pe profit al întreprinderilor pentru cheltuielile de cercetare și dezvoltare nu este o subvenție specifică și că aceasta nu a făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei antisubvenție canadiene privind anumite module murale unitizate din China din cauza lipsei de specificitate. Comisia a făcut trimitere la considerentele 546 și 547 de mai sus, în care specificitatea a fost deja abordată. În plus, trebuie remarcat faptul că această constatare este, de asemenea, confirmată de situația unui producător-exportator care a beneficiat de o astfel de politică fiscală preferențială, după obținerea unui certificat de întreprindere care utilizează tehnologie înaltă și nouă. Pe baza celor de mai sus, afirmația a fost respinsă.

               (c)   Calculul valorii subvenției

                     (549)

                     Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată din punctul de vedere al avantajului acordat beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost calculat ca diferența dintre suma impozitelor totale de plătit în conformitate cu rata normală de impozitare și suma impozitelor totale de plătit după deducerea suplimentară de 50 % aplicată pentru cheltuielile efective de cercetare și dezvoltare.

                     (550)

                     Cuantumul subvenției stabilite în cazul acestei scheme pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion s-a ridicat, în PA, la:

                        Tabelul 7

                        Compensarea IPÎ pentru cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea

                                 Societatea/Grupul

                                 Valoarea subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 0,21 %

                                 Giant Group

                                 0,05 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,19 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Yadea Group

                                 0,51 %

               3.8.3.   Scutiri de impozit pe veniturile din dividende între întreprinderile rezidente calificate

                     (551)

                     Scutirea de la plata impozitului pe veniturile din dividende între întreprinderile rezidente calificate este o practică de subvenționare generală de scutiri și/sau reduceri ale impozitelor directe pe venit.

               (a)   Temei juridic

                     (552)

                     Temeiurile juridice ale unei astfel de scutiri de impozit pe veniturile din dividende sunt articolele 25-26 din Legea IPÎ și articolul 83 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor.

               (b)   Constatările anchetei

                     (553)

                     Comisia a constatat că o societate inclusă în eșantion a beneficiat de o scutire de la plata impozitului pe venitul din dividende între întreprinderile rezidente calificate. Această societate a solicitat direct administrației fiscale locale să i se deducă din venitul impozabil dividendele obținute din investiții de capital.

               (c)   Concluzie

                     (554)

                     Comisia consideră că este vorba de o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri nepercepute de autoritățile chineze care creează un avantaj pentru societățile beneficiare. Avantajul pentru beneficiar este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestei scutiri numai la întreprinderile rezidente calificate care beneficiază de un sprijin major și a căror dezvoltare este încurajată de stat.

                     (555)

                     În această privință, mai multe părți au susținut că această subvenție nu este specifică și au făcut trimitere la articolul 83 din normele privind punerea în aplicare a impozitului pe profit al întreprinderilor, care este legat de articolul 26 alineatul (2) din Legea IPÎ, susținând că nu există dovezi care să demonstreze că această scutire se aplică numai întreprinderilor rezidente calificate care au un sprijin major și a căror dezvoltare este încurajată de stat.

                     (556)

                     În această privință, se face trimitere la articolul 25 din Legea IPÎ, care face parte din același capitol ca articolul 26 alineatul (2); și anume „Capitolul IV Politici fiscale preferențiale” și reprezintă partea introductivă a acestui capitol. Acest articol prevede că „Statul pune în aplicare politici fiscale preferențiale în ceea ce privește industriile și proiectele care au un sprijin major din partea statului și a căror dezvoltare este încurajată de stat”. Pe această bază, s-a considerat că această politică fiscală preferențială este limitată la anumite industrii și proiecte și, prin urmare, este specifică. Elementele de probă de la dosar au arătat, de asemenea, că societatea care a beneficiat de acest regim avea un certificat de întreprindere care utilizează tehnologie înaltă și nouă. Pe baza celor de mai sus, acest argument a trebuit să fie respins.

               (d)   Calculul valorii subvenției

                     (557)

                     Comisia a calculat valoarea subvenției ca diferența dintre valoarea impozitului colectat de obicei în timpul PA și suma impozitului plătit efectiv de către societatea în cauză.

                        Tabelul 8

                        Scutiri de impozit pe veniturile din dividende între întreprinderile rezidente calificate

                                 Societatea/Grupul

                                 Valoarea subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 0,00 %

                                 Giant Group

                                 0,00 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,04 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Yadea Group

                                 0,00 %

               3.8.4.   Totalul cumulat al tuturor regimurilor de scutire de impozite directe și programelor de reducere a acestora

                     (558)

                     Valoarea totală a subvenției stabilite cu privire la toate sistemele de impozitare directă în cursul PA pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion a fost următoarea:

                        Tabelul 9

                        Scutiri și reduceri ale impozitelor directe

                                 Societatea/Grupul

                                 Valoarea subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 0,21 %

                                 Giant Group

                                 0,70 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,63 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,0 %

                                 Yadea Group

                                 1,21 %

               3.9.   Programe de impozitare indirectă și programe tarifare la import

               Scutiri de TVA și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor și tehnologiei importate

                     (559)

                     Acest program acordă întreprinderilor o scutire de TVA și scutiri tarifare la import pentru importurile de echipamente esențiale utilizate în procesul lor de producție. Pentru a beneficia de scutire, echipamentele nu trebuie să fie incluse într-o listă de echipamente ineligibile și întreprinderea solicitantă trebuie să obțină un certificat de apartenență la un proiect încurajat emis de autoritățile chineze sau de CNDR în conformitate cu legislația relevantă privind investițiile, fiscalitatea și regimul vamal.

               (a)   Temei juridic

                     (560)

                     Temeiurile juridice ale acestui program sunt:

                                 —

                                 Circulara Consiliului de Stat privind adaptarea politicilor fiscale referitoare la echipamentele importate, Guo Fa [1997] No. 37;

                                 —

                                 Avizul Ministerului Finanțelor, al Administrației Generale a Vămilor și al Administrației Fiscale de Stat privind adaptarea anumitor politici preferențiale privind taxele la import;

                                 —

                                 Anunțul Ministerului Finanțelor, al Administrației Generale a Vămilor și al Administrației Fiscale de Stat [2008] nr. 43;

                                 —

                                 Avizul CNDR privind aspectele relevante referitoare la tratarea scrisorii de confirmare privind proiectele cu finanțare internă sau externă a căror dezvoltare este încurajată de Stat, [2006] nr. 316, precum și

                                 —

                                 Catalogul articolelor de import neeligibile pentru scutire de taxe destinate fie întreprinderilor cu investiții străine, fie întreprinderilor naționale, 2008.

               (b)   Constatările anchetei

                     (561)

                     Comisia a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de acest program.

               3.10.   Programe de granturi

         3.10.1.   Granturi ad hoc acordate de autoritățile municipale/regionale

                     (562)

                     În plângerea sa, reclamantul a susținut și a furnizat elemente de probă care arată că industria bicicletelor electrice din RPC poate primi diverse granturi punctuale sau recurente de la autorități guvernamentale de la diferite niveluri, și anume locale, regionale și naționale.

                     (563)

                     Ancheta a arătat că cele patru grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au primit granturi punctuale sau recurente substanțiale de la diferite niveluri ale guvernului, ceea ce a condus la primirea unor avantaje în cursul perioadei de anchetă. Unele dintre acestea au fost raportate de producătorii-exportatori incluși în eșantion în răspunsurile lor la chestionare, în timp ce altele au fost identificate la fața locului în timpul vizitelor de verificare. Niciunul dintre aceste granturi nu a fost comunicat în răspunsul la chestionar al GC.

               (a)   Temei juridic

                     (564)

                     Aceste granturi au fost acordate societăților de către autoritățile guvernamentale de la nivel național, provincial, orășenesc, județean sau districtual și păreau să fie toate specifice producătorilor-exportatori incluși în eșantion sau specifice din perspectiva locației sau a tipului de industrie. Nu s-au comunicat detalii juridice privind legislația exactă în temeiul căreia au fost acordate aceste avantaje, dacă într-adevăr a existat o bază juridică pentru acordarea lor. Totuși, Comisiei i-a fost transmisă deseori o copie a unui document (denumit „notă”) eliberat de o autoritatea guvernamentală, care însoțea grantul.

               (b)   Constatările anchetei

                     (565)

                     Având în vedere volumul mare de granturi cuprinse în plângere și/sau constatate în registrele producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în prezentul regulament este prezentat doar un rezumat al principalelor constatări. Cei patru producători-exportatori incluși în eșantion furnizaseră inițial elemente de probă privind existența a numeroase granturi și faptul că acestea fuseseră acordate de diferite niveluri ale GC, iar documentele specifice de informare transmise fiecărei societăți în parte prezintă constatări cu privire la aceste granturi.

                     (566)

                     Exemple de astfel de granturi au fost fondurile de brevete, fondurile și premiile pentru știință și tehnologie, fondurile de dezvoltare a afacerilor, fondurile de promovare a exporturilor, granturile pentru participarea la expoziții, granturile pentru promovarea modernizării echipamentelor de fabricație, granturile pentru sprijinirea formării în domeniul competențelor profesionale, fondurile de sprijin furnizate la nivel districtual sau provincial.

               (c)   Concluzie

                     (567)

                     Aceste granturi constituie subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 2 din regulamentul de bază, întrucât a avut loc un transfer de fonduri de la GC sub forma unor granturi destinate producătorilor produsului în cauză și astfel a fost conferit un avantaj acestora din urmă.

                     (568)

                     Aceste granturi sunt, de asemenea, specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât ele par să se limiteze la anumite întreprinderi sau proiecte specifice din regiuni specifice și/sau la industria bicicletelor electrice. În plus, unele dintre granturi sunt condiționate de rezultatele obținute la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a). Aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate de la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, dat fiind că respectivele condiții de eligibilitate și criterii de selecție reale pentru întreprinderi pentru a fi eligibile nu sunt transparente, nu sunt obiective și nu se aplică în mod automat.

                     (569)

                     În toate cazurile, întreprinderile au furnizat informații cu privire la cuantumul grantului și sursa din care a fost primit grantul. Societățile în cauză au înregistrat acest venit, cel mai adesea, la rubrica „venituri extraordinare” și sub-rubrica „venituri publice sau din subvenții” din conturile lor și documentele lor contabile au fost supuse unui audit independent. Acest aspect a fost considerat drept o dovadă clară de subvenție care conferă un avantaj pasibil de măsuri compensatorii.

                     (570)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că aceste constatări au reprezentat un indicator rezonabil al nivelului de subvenționare în acest sens. Deoarece aceste granturi au avut caracteristici comune, au fost atribuite de o autoritate publică și nu au făcut parte dintr-un program separat de subvenționare, ci au reprezentat granturi individuale acordate acestei industrii încurajate, Comisia le-a evaluat împreună.

               (d)   Calculul valorii subvenției

                     (571)

                     Avantajul a fost calculat ca fiind suma primită în cursul PA sau alocată PA, în care suma a fost amortizată pe parcursul vieții utile a activelor fixe de care era legat grantul. Comisia a luat în considerare dacă să aplice o rată a dobânzii comerciale anuale suplimentare în conformitate cu secțiunea F litera a) din Orientările Comisiei privind calculul valorii subvenției (68). Cu toate acestea, o astfel de abordare ar fi implicat o serie de factori ipotetici complecși pentru care nu erau disponibile informații exacte. Prin urmare, Comisia a considerat că este mai adecvat să aloce sume perioadei de anchetă în conformitate cu ratele de amortizare ale activelor fixe aferente, în conformitate cu metodologia de calcul folosită în cazuri anterioare (69).

                     (572)

                     Yadea a susținut că unul dintre granturile primite înainte de PA a fost repartizat în mod greșit pe o perioadă de trei ani, inclusiv PA, și a susținut că ar trebui să fie exclus, deoarece nu se referea la PA.

                     (573)

                     Acest argument a fost acceptat, iar calculul a fost actualizat în consecință.

                     (574)

                     Grupul Giant a susținut că unele dintre granturile primite nu erau specifice și ar trebui excluse din calcul. Pentru toate granturile în cauză, cu excepția unuia, societatea nu a furnizat niciun element de probă justificativ. Prin urmare, această afirmație a putut fi acceptată numai în legătură cu un singur grant, în timp ce pentru restul granturilor ea a fost respinsă. Grupul Giant a indicat, de asemenea, o eroare de redactare în calcul, care a fost corectată. Totuși, această corecție nu a avut niciun efect asupra valorii globale de subvenționare a societății.

                     (575)

                     Valoarea subvenției stabilite cu privire la acest tip de subvenții în cursul PA pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion a fost următoarea:

                        Tabelul 10

                        Granturi ad hoc

                                 Societatea/Grupul

                                 Valoarea subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 0,15 %

                                 Giant Group

                                 0,14 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,25 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,07 %

                                 Yadea Group

                                 0,07 %

               3.10.2.   Alte sisteme de granturi

                     (576)

                     În cursul PA, producătorii-exportatori incluși în eșantion nu au primit nicio contribuție financiară în temeiul celorlalte programe de granturi menționate în secțiunea 3.3 punctul (iii) de mai sus.

               3.10.3.   Valoarea totală aferentă tuturor programelor de granturi

                     (577)

                     Valoarea totală a subvenției stabilite cu privire la toate granturile în cursul PA pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion a fost următoarea:

                        Tabelul 11

                        Granturi

                                 Societatea/Grupul

                                 Valoarea subvenției

                                 Bodo Vehicle Group

                                 0,15 %

                                 Giant Group

                                 0,14 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,25 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,07 %

                                 Yadea Group

                                 0,072 %

               3.11.   Concluzie privind subvenționarea

                     (578)

                     Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, Comisia a calculat valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii prin examinarea fiecărei subvenții sau a fiecărui program de subvenționare, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, și a adunat aceste cifre pentru a calcula valoarea totală a subvenției acordate fiecărui producător-exportator în cursul perioadei de anchetă. Pentru calcularea subvenționărilor totale de mai jos, Comisia a calculat mai întâi procentajul reprezentat de subvenție, acesta fiind egal cu valoarea subvenției, considerată ca procent din cifra totală de afaceri a societății. Acest procentaj a fost apoi utilizat pentru a calcula subvenția acordată exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA. Apoi a fost calculată valoarea subvenției pe unitate de produs în cauză exportat către Uniune în cursul PA, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procentaj din valoarea CIF (Costs, Insurance and Freight — „Cost, asigurare și navlu”) a acelorași exporturi pe unitate.

                     (579)

                     În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea totală a subvenției acordate producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion va fi calculată pe baza valorii medii totale ponderate a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, stabilită pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, excluzându-se valorile neglijabile și valoarea subvențiilor stabilită pentru articolele care fac obiectul dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, Comisia nu va ignora constatările legate de împrumuturile preferențiale, chiar dacă a trebuit să se bazeze parțial pe datele disponibile pentru a determina sumele respective. Într-adevăr, Comisia consideră că datele disponibile și utilizate în cazurile respective nu au afectat în mod considerabil informațiile necesare pentru a determina valoarea subvenționării prin împrumuturi preferențiale într-un mod echitabil, astfel încât producătorii-exportatori care nu au fost invitați să coopereze la anchetă să nu sufere prejudicii prin utilizarea acestei abordări (70).

                     (580)

                     Având în vedere gradul înalt de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a stabilit valoarea aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” la nivelul celei mai ridicate valori stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Taxa pentru „toate celelalte societăți” va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă.

                        Tabelul 12

                        Subvenții pasibile de măsuri compensatorii

                                 Numele societății

                                 Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii

                                 Bodo Vehicle Group

                                 15,1 %

                                 Giant Group

                                 3,9 %

                                 Jinhua Vision Industry și Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 8,5 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 17,2 %

                                 Yadea Group

                                 10,7 %

                                 Alte societăți cooperante

                                 9,2 %

                                 Toate celelalte societăți

                                 17,2 %

               4.   PREJUDICIU

         4.1.   Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

                     (581)

                     La începutul perioadei examinate, 41 de producători au fabricat produsul similar în Uniune. Patru dintre ei și-au întrerupt producția în cursul perioadei de anchetă.

                     (582)

                     În urma observațiilor primite de la părțile interesate, Comisia a reevaluat situația și a stabilit că șase societăți considerate inițial a face parte din industria din Uniune ar trebui să fie excluse din definiția industriei Uniunii, deoarece interesul reprezentat de activitățile lor de import depășea interesul reprezentat de activitatea lor de producție în Uniune.

                     (583)

                     În urma acestei excluderi, 31 de producători constituie „industria din Uniune”, în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

                     (584)

                     Producția totală din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 1,1 milioane de unități. Comisia a stabilit cifra pe baza cifrei privind consumul comunicată de Confederația industriei europene a bicicletelor („CONEBI”), a statisticilor privind importul și a raportului dintre vânzări și producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (585)

                     O altă parte interesată a afirmat că societatea ATALA și societatea Accell Nederland afiliată acesteia nu ar trebui să facă parte din industria din Uniune, deoarece ATALA importă biciclete electrice din RPC. Cu toate acestea, ATALA și Accell nu sunt afiliate în sensul articolului 9 alineatul (2) din regulamentul de bază. În orice caz, importurile ca atare nu ar constitui un motiv de excludere din definiția industriei din Uniune.

               4.2.   Consumul Uniunii

                     (586)

                     Comisia a stabilit consumul din Uniune pe baza informațiilor comunicate de CONEBI.

                     (587)

                     Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 13

                        Consumul la nivelul Uniunii (unități)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Total Uniune
                                 Consumul (unități)

                                 1 139 000

                                 1 363 842

                                 1 666 251

                                 1 982 269

                                    Indice

                                    100

                                    120

                                    146

                                    174

                                    Sursă: CONEBI

                     (588)

                     Consumul din Uniune a crescut în mod constant de la 1,1 milioane de unități în 2014 la aproape 2 milioane de unități în cursul perioadei de anchetă, reprezentând o creștere de 74 % în cursul perioadei examinate. Această evoluție a avut loc datorită unei conștientizări sporite privind aspectele de mediu și unor investiții continue în comercializare și promovare precum și în dezvoltarea tehnologică a bicicletelor electrice.

               4.3.   Importurile din RPC

         4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

                     (589)

                     Începând cu 2017, bicicletele electrice au fost încadrate la codul NC 8711 60 10. Înainte de 2017, bicicletele electrice erau încadrate la codul NC (ex) 8711 90 10, în care erau incluse și alte produse. Pentru a rezolva această problemă, reclamantul a prezentat statistici vamale chinezești detaliate, în care a fost în măsură să identifice exporturile chinezești de biciclete electrice.

                     (590)

                     Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat prin extrapolarea la codul SA relevant a proporției reprezentate de exporturile chinezești de biciclete electrice (astfel cum s-a stabilit mai sus) din exporturile totale din RPC încadrate la același cod SA. Pentru cele nouă luni din 2017, statisticile privind importurile chinezești se bazează în mod direct pe Eurostat.

                     (591)

                     Cota de piață a importurilor a fost ulterior stabilită prin compararea volumelor de import cu consumul din Uniune, astfel cum se arată în Tabelul 13 din considerentul 586.

                     (592)

                     Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 14

                        Volumul importurilor (unități) și cota de piață

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Volumul importurilor din RPC (unități)

                                 199 728

                                 286 024

                                 389 046

                                 699 658

                                    Indice

                                    100

                                    143

                                    195

                                    350

                                 Cotă de piață

                                 18 %

                                 21 %

                                 23 %

                                 35 %

                                    Indice

                                    100

                                    120

                                    133

                                    201

                                    Sursă: Eurostat, statisticile chineze privind exporturile

                     (593)

                     Volumul importurilor din RPC a crescut de peste trei ori, de la aproape 200 000 de unități în 2014 la 700 000 de unități în cursul perioadei de anchetă. Ritmul de creștere s-a accelerat între 2016 și perioada de anchetă.

                     (594)

                     În paralel, cota de pe piața Uniunii deținută de importurile din RPC a crescut de la 18 % în 2014 la 35 % în perioada de anchetă.

                     (595)

                     CCCME și CEIEB și-au exprimat îngrijorarea privind fiabilitatea statisticilor vamale chinezești prezentate de către reclamant și au solicitat dezvăluirea statisticilor detaliate și a sursei acestor date.

                     (596)

                     Reclamantul a pus la dispoziția Comisiei statisticile detaliate utilizate în sprijinul plângerii sale. În versiunea neconfidențială a plângerii, reclamantul a pus, de asemenea, la dispoziție, cifrele de export anuale agregate. În plus, reclamantul a indicat că sursa o reprezintă autoritățile vamale chineze, a menționat codurile utilizate și a explicat metoda utilizată pentru a exclude alte produse decât produsul în cauză.

                     (597)

                     Printr-o verificare a acestor date, Comisia a stabilit că reclamantul a cumpărat aceste statistici vamale de la o societate chineză înființată de multă vreme, specializată în acest domeniu, și că aceleași informații erau disponibile de la alți furnizori de servicii chinezi.

                     (598)

                     Verificarea a pus în evidență, de asemenea, faptul că, în dosarul deschis, reclamantul a descris în mod precis metodologia urmată pentru a determina exporturile de biciclete electrice din RPC.

                     (599)

                     În plus, datele detaliate prezentate de reclamant au fost verificate încrucișat cu alte surse de informații și s-au dovedit a fi fiabile. Nicio altă parte nu a propus surse alternative de informații sau metodologie.

                     (600)

                     Comisia a stabilit, de asemenea, că datele detaliate și identitatea societății care furnizează aceste informații erau de natură confidențială în sensul articolului 29 alineatul (1) din regulamentul de bază. Dezvăluirea identității furnizorului de informații ar avea un efect negativ semnificativ asupra părții care furnizează informațiile sau asupra părții de la care au fost obținute informațiile.

                     (601)

                     În aceste circumstanțe și având în vedere nivelul de dezvăluire a datelor agregate și a metodologiei din dosarul neconfidențial, Comisia a considerat că datele de intrare și identitatea societății care le revinde nu sunt necesare pentru ca partea interesată să își poată exercita drepturile la apărare.

                     (602)

                     Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.

                     (603)

                     Părțile interesate au susținut că importurile din RPC au urmat tendințele pieței, întrucât atât consumul din Uniune, cât și exporturile chinezești au fost în creștere. Se remarcă, totuși, că amploarea creșterii exporturilor chinezești este foarte diferită de cea a consumului din Uniune. Între 2014 și perioada de anchetă, importurile din China au crescut cu 250 % în timp ce consumul din Uniune a crescut într-un ritm mult mai lent, cu 74 %. Astfel, în timp ce tendința era, desigur, aceeași, amplitudinea creșterii era foarte diferită.

               4.3.2.   Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

                     (604)

                     Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor Eurostat, urmând metoda descrisă în considerentul 589.

                     (605)

                     Prețul mediu al importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 15

                        Prețuri la import (EUR/unitate)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 RPC

                                 472

                                 451

                                 477

                                 422

                                    Indice

                                    100

                                    96

                                    101

                                    89

                                    Sursă: Eurostat, statisticile chineze privind exporturile

                     (606)

                     Prețul mediu al importurilor din RPC a scăzut cu 11 % între 2014 și perioada de anchetă, cu o primă scădere de 4 % între 2014 și 2015 și o a doua scădere de 12 % între 2016 și perioada de anchetă.

                     (607)

                     Întrucât gama de tipuri de produse nu este cunoscută în detaliu, datorită naturii generale a statisticilor Eurostat, evoluția prețurilor nu este pe deplin fiabilă. Totuși, Comisia a notat că prețurile medii ale importurilor din RPC au fost semnificativ inferioare atât prețurilor practicate de producătorii din Uniune cât și celor ale importurilor din alte țări terțe decât RPC. În plus, în timp ce producătorii-exportatori chinezi au lărgit gama de produse vândute pe piața din Uniune și au inclus biciclete electrice mai scumpe, prețul mediu al importurilor din China a scăzut.

                     (608)

                     În urma comunicării constatărilor, mai mulți producători-exportatori au susținut că Comisia a evaluat în mod eronat evoluția prețului mediu al importurilor din China, observând că acesta era cu mult sub prețul mediu al producătorilor din Uniune și al țărilor terțe. Părțile respective au susținut că prețul mediu al importurilor din China nu a indicat niciun element cu privire la subcotarea potențială în absența unei „analize a produselor corespondente”, și anume o analiză bazată pe tipul de produs. Acestea au susținut că Comisia ar trebui să recunoască faptul că o scădere a prețului mediu al importurilor din China ar putea doar să reflecte o schimbare în ceea ce privește gama de produse.

                     (609)

                     Astfel cum se menționează în considerentul 606, Comisia este de acord că o schimbare în ceea ce privește gama de produse poate influența evoluția prețurilor medii ale importurilor din RPC. Cu toate acestea, prețurile medii ale importurilor din RPC au fost în mod constant și semnificativ inferioare prețurilor medii din orice altă sursă de aprovizionare, în pofida unui context în care aceleași părți interesate au susținut că produsul în cauză s-a îmbunătățit în ceea ce privește calitatea și s-a extins la segmente de prețuri mai ridicate. În plus, această tendință descrescătoare trebuie să fie luată în considerare în raport cu analizele produselor corespondente, care au condus la constatări al unui nivel substanțial al subcotării.

                     (610)

                     Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă, comparând:

                                 (a)

                                 prețurile de vânzare medii ponderate per tip de produs ale celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, facturate clienților independenți de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică, precum și

                                 (b)

                                 prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs pentru importurile de la producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion către primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF cu ajustările adecvate pentru taxele vamale de 6 % și costurile de import.

                     (611)

                     GC a susținut că analiza subcotării prețurilor ar trebui să țină seama de diferite elemente, cum ar fi tipul de bicicletă electrică (de exemplu, bicicletă electrică de oraș și bicicletă electrică de munte), amplasarea motorului (motor pe osie sau motor central), capacitatea bateriei și materialul din care este fabricată bicicleta electrică (de exemplu, oțel, aluminiu, carbon). Este un fapt confirmat că toți acești factori au fost luați în seamă atunci când s-a realizat analiza subcotării prețurilor.

                     (612)

                     Comisia a comparat prețurile pentru tranzacții în funcție de tip, după aplicarea ajustărilor adecvate, necesare și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Cât despre nivelul de comercializare al acestor tranzacții, s-a stabilit că atât producătorii din Uniune incluși în eșantion cât și producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion vând către clienți OEM precum și sub propria lor marcă. Prin urmare, s-a examinat dacă o ajustare pentru nivelul comercial era necesară. În acest sens, s-a examinat dacă există o diferență substanțială și distinctă de prețuri între vânzările către clienți OEM și vânzările sub propria lor marcă. S-a stabilit că nu există astfel de diferențe substanțiale și distincte de prețuri pentru vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (613)

                     Rezultatul comparației a fost exprimat sub formă de procentaj al cifrei de afaceri a celor patru producători din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă. Acesta a indicat marje de subcotare cuprinse între 16,2 % și 43,2 %.

                     (614)

                     În urma comunicării constatărilor, GC și un producător-exportator cu importatori afiliați în Uniune au susținut că metodologia urmată de Comisie pentru calcularea marjei de subcotare aplica articolul 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază prin analogie. Aceste părți au susținut că, procedând astfel, Comisia a încălcat articolul 2 și articolul 8 din regulamentul de bază, precum și jurisprudența UE și cea a OMC. Aceste părți au susținut că metodologia Comisiei nu avea niciun temei juridic și că utilizarea unui preț CIF construit a încălcat obligațiile sale de a compara prețurile acolo unde există concurență și la același nivel de comercializare.

                     (615)

                     Comisia reamintește că, în ceea ce privește subcotarea, regulamentul de bază nu prevede nicio metodologie specifică. Instituțiile beneficiază, prin urmare, de o marjă largă de apreciere în evaluarea acestui factor de prejudiciu. Această apreciere este limitată de necesitatea de a baza concluziile pe elemente de probă concrete și de a efectua o examinare obiectivă, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. De asemenea, ar trebui reamintit faptul că articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază prevede în mod expres că existența unei subcotări semnificative a prețurilor trebuie analizată la nivelul importurilor subvenționate, și nu la nivelul prețurilor de revânzare ulterioare pe piața Uniunii.

                     (616)

                     Din acest motiv, în ceea ce privește elementele luate în considerare pentru calcularea subcotării (în special prețul de export), Comisia trebuie să identifice primul punct în care concurența cu producătorii din Uniune are (sau poate avea) loc pe piața Uniunii. Acest punct reprezintă, de fapt, prețul de cumpărare al primului importator neafiliat, deoarece societatea în cauză are, în principiu, opțiunea de a se aproviziona fie de la industria din Uniune, fie de la furnizori din străinătate. Această evaluare ar trebui să se bazeze pe prețul de export la nivelul frontierelor Uniunii, care este considerat a fi la un nivel comparabil cu prețul franco fabrică al industriei din Uniune. În cazul unor vânzări la export prin importatori afiliați, punctul de comparație ar trebui să se situeze imediat după ce bunul respectiv traversează frontiera Uniunii și nu într-o etapă ulterioară din lanțul de distribuție, de exemplu atunci când are loc vânzarea produsului către utilizatorul final. Astfel, normele privind constituirea prețului de export prevăzute la articolul 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază sunt pertinente și sunt aplicate prin analogie, la fel cum sunt pertinente și pentru determinarea prețului de export în scopul stabilirii dumpingului. Aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază permite obținerea unui preț pe deplin comparabil cu prețul CIF (la frontiera Uniunii), care este utilizat atunci când se examinează vânzările efectuate către clienți neafiliați.

                     (617)

                     Această abordare asigură, de asemenea, coerența în cazurile în care un producător-exportator vinde bunurile direct unui client neafiliat (importator sau utilizator final), deoarece conform acestui scenariu, prețurile de revânzare nu ar fi utilizate prin definiție. O abordare diferită ar conduce la o discriminare între producătorii-exportatori, bazată exclusiv pe canalul de vânzări utilizat de aceștia. Comisia consideră că stabilirea prețului de import relevant pentru calcularea subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative nu ar trebui să fie influențată de faptul că exporturile sunt efectuate către operatori afiliați sau independenți din Uniune. Metodologia urmată de Comisie garantează că în ambele cazuri tratamentul este similar.

                     (618)

                     Prin urmare, pentru a permite o comparație echitabilă, se justifică deducerea costurilor VAG și a profitului din prețul de revânzare către clienții independenți al importatorului afiliat pentru a se ajunge la un preț CIF fiabil.

                     (619)

                     Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

                     (620)

                     În urma comunicării constatărilor, câțiva producători-exportatori au susținut că respingerea solicitării lor pentru efectuarea unei ajustări în funcție de nivelul de comercializare în temeiul considerentului 611 nu a abordat diferența dintre prețurile rezultate la nivelul clientului OEM. Aceste părți interesate au susținut că o comparație echitabilă a prețurilor necesită o ajustare în sens crescător pentru a reflecta marja comercială a clientului OEM și a proprietarului mărcii ulterioară importului.

                     (621)

                     Comisia a analizat, după cum s-a explicat deja în considerentul 611, cererea de ajustare a nivelului de comercializare și a concluzionat că nu există o diferență de preț coerentă și distinctă pentru vânzările producătorilor de echipamente originale și ale proprietarilor de mărci din Uniune. Ajustarea în sens crescător a prețului importurilor chineze cu marja importatorilor de mărci care ar reflecta o diferență a nivelului de comercializare ar submina concluzia anchetei potrivit căreia nu există o diferență de preț coerentă și distinctă pentru vânzările producătorilor de echipamente originale și ale proprietarilor de mărci din Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

               4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

         4.4.1.   Observații cu caracter general

                     (622)

                     În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor subvenționate asupra industriei din Uniune include o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

                     (623)

                     După cum s-a menționat în considerentul 27, eșantionarea a fost utilizată pentru a determina eventualul prejudiciu suferit de industria din Uniune.

                     (624)

                     Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici.

                     (625)

                     Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, creșterea, productivitatea, amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare) pe baza informațiilor furnizate de CONEBI, a statisticilor privind importurile și a producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (626)

                     Comisia a verificat cifra de consum prezentată de CONEBI. Comisia a stabilit că aceste informații erau bazate în mod real pe informațiile colectate de la asociațiile naționale ale producătorilor europeni, că proveneau din declarațiile societăților sau din estimări rezonabile și că erau sprijinite de o documentație și de proceduri de cercetare adecvate.

                     (627)

                     Indicatorii referitori la vânzările, producția, capacitatea și ocuparea forței de muncă corespunzătoare industriei din Uniune provin din aceste informații. Ei au fost estimați pe baza procentelor relevante de producători din Uniune incluși în eșantion. Această abordare urmează metodologia descrisă de reclamant în versiunea neconfidențială a plângerii. Niciuna dintre părțile interesate nu a formulat observații privind această metodologie.

                     (628)

                     Pe această bază, Comisia a considerat că setul de date macroeconomice este reprezentativ pentru situația economică a industriei din Uniune.

                     (629)

                     Comisia a evaluat indicatorii microeconomici (prețurile de vânzare unitare medii, costurile cu forța de muncă, costul unitar, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor) pe baza datelor conținute în răspunsurile la chestionar din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion, verificate în mod corespunzător. Datele vizează producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion.

               4.4.2.   Indicatori macroeconomici

         4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

                     (630)

                     Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 16

                        Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Volumul producției (unități)

                                 831 142

                                 976 859

                                 1 095 632

                                 1 066 470

                                    Indice

                                    100

                                    118

                                    132

                                    128

                                 Capacitatea de producție (unități)

                                 1 110 641

                                 1 366 618

                                 1 661 587

                                 1 490 395

                                    Indice

                                    100

                                    123

                                    150

                                    134

                                 Gradul de utilizare a capacității de producție

                                 75 %

                                 71 %

                                 66 %

                                 72 %

                                    Indice

                                    100

                                    95

                                    88

                                    96

                                    Sursă: CONEBI, producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (631)

                     Volumul de producție al industriei din Uniune a crescut cu 28 % de-a lungul perioadei examinate, în pofida unei scăderi de 3 % între 2016 și perioada de anchetă.

                     (632)

                     Creșterea producției a fost determinată de creșterea consumului. Producția trebuie să fie planificată înaintea unor perioade de vânzări sezoniere foarte scurte și se bazează, prin urmare, într-o anumită măsură, pe previziunile de vânzare. Scăderea producției între 2016 și perioada de anchetă a fost, prin urmare, legată în primul rând de o continuă pierdere de cotă de piață în favoarea importurilor din RPC, ceea ce a obligat industria din Uniune să își reevalueze așteptările.

                     (633)

                     Capacitatea de producție a crescut cu 34 % între 2014 și perioada de anchetă. Capacitatea de producție a crescut cu 50 % între 2014 și 2016 și apoi a scăzut cu 10 % între 2016 și perioada de anchetă.

                     (634)

                     Gradul de utilizare a capacității a scăzut de la 75 % în 2014 la 72 % în cursul perioadei de anchetă. Gradul de utilizare a capacității a scăzut de la 75 % la 66 % între 2014 și 2016 din cauza unei creșteri mai rapide a capacității decât a producției. Tendința s-a inversat între 2016 și perioada de anchetă, când capacitatea a fost redusă într-o mai mare măsură decât scăderea producției, ceea ce a generat o creștere a gradului de utilizare a capacității de la 66 % la 72 %.

                     (635)

                     Capacitatea se referă la numărul teoretic de biciclete electrice care pot fi fabricate pe liniile de producție disponibile. Liniile de producție utilizate în prezent pentru fabricarea de biciclete electrice sunt, în esență, transformate din liniile de producție existente utilizate anterior pentru bicicletele convenționale. O astfel de transformare poate fi efectuată rapid și cu un cost redus. Capacitatea de producție a bicicletelor electrice reprezintă o mică parte din capacitatea existentă pentru producția de biciclete convenționale. Drept rezultat, indicatorii capacității și ai gradului de utilizare a capacității au o relevanță limitată, deoarece pot fi adaptați în funcție de evoluțiile pieței. În acest caz particular, Comisia a stabilit și că trecerea de la biciclete convenționale la biciclete electrice nu necesită nici investiții semnificative (care să aibă un impact asupra fluxului de lichidități, a capacității de a mobiliza capital sau asupra continuării funcționării), costuri fixe semnificative (cu un impact important asupra rentabilității legate de utilizare), nicio constrângere de a mări producția.

                     (636)

                     În urma comunicării constatărilor, unii producători-exportatori au susținut că creșterea producției nu a indicat existența unui prejudiciu. De asemenea, aceștia au susținut că producătorii din Uniune își sporiseră capacitatea din 2014 și 2016. Aceste părți interesate au susținut că acest lucru a fost posibil numai datorită faptului că industria din Uniune nu s-a confruntat cu concurența până în 2016, așa cum ar fi recunoscut în plângerea lor. Acestea susțin că, între 2014 și 2016, industria din Uniune a acumulat o capacitate excedentară substanțială până când și-au dat seama că această capacitate excedentară afecta rentabilitatea și au redus capacitatea, pentru a crește rentabilitatea, atunci când vânzările au rămas puternice. Cu toate acestea, au remarcat faptul că rata de utilizare a capacității a rămas puternică și că scăderea observată în 2015-16 a corespuns unei creșteri semnificative a capacității.

                     (637)

                     Comisia a făcut observația că plângerea nu a afirmat niciodată că industria din Uniune nu s-a confruntat cu o concurență între 2014 și 2016. Așa cum s-a afirmat în considerentul 631, creșterea producției a fost determinată de creșterea consumului. Cu toate acestea, după 2015, producția și consumul au variat semnificativ și din ce în ce mai mult, ceea ce a tradus presiunea asupra vânzărilor și o scădere continuă a cotei de piață. De asemenea, capacitatea a crescut în același ritm ca și consumul până în 2016, iar deteriorarea gradului de utilizare a capacității a fost, prin urmare, legată de același model. În plus, astfel cum se explică în considerentul 634, indicatorii de capacitate și de utilizare a capacității au o relevanță limitată în ceea ce privește rentabilitatea.

                     (638)

                     În urma comunicării constatărilor, CEIEB a susținut că nu există nicio legătură între deteriorarea capacității și a gradului de utilizare a capacității de producție și importurile subvenționate din China, întrucât s-a presupus că a fost dificil să se determine care parte din capacitate este utilizată pentru bicicletele convenționale și care parte pentru bicicletele electrice, în special deoarece producția de biciclete convenționale a scăzut cu 3,7 % în 2016, conform cifrelor publicate de CONEBI.

                     (639)

                     Comisia a reamintit faptul că capacitatea și gradul de utilizare a capacității au fost verificate în legătură cu produsul care face obiectul anchetei și că bicicletele convenționale au fost excluse. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

               4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

                     (640)

                     Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 17

                        Volumul vânzărilor și cota de piață

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii (unități)

                                 850 971

                                 932 846

                                 1 061 975

                                 1 019 001

                                    Indice

                                    100

                                    110

                                    125

                                    120

                                 Cotă de piață

                                 75 %

                                 68 %

                                 64 %

                                 51 %

                                    Indice

                                    100

                                    92

                                    85

                                    69

                                    Sursă: CONEBI, producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (641)

                     Volumul vânzărilor aferente industriei din Uniune a crescut cu 20 % în perioada examinată. Volumul de vânzări al industriei din Uniune a crescut cu 25 % între 2014 și 2016 și apoi a scăzut cu 4 % între 2016 și perioada de anchetă.

                     (642)

                     În mod similar cu evoluția volumului producției, creșterea cantitativă a vânzărilor între 2014 și 2016 a fost determinată de creșterea consumului. Scăderea cantității de vânzări între 2016 și perioada de anchetă a fost direct legată de pierderea continuă a cotei de piață din cauza importurilor din RPC.

                     (643)

                     Vânzările realizate de industria din Uniune au crescut într-un ritm mult mai lent decât evoluția consumului. Drept rezultat, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod semnificativ, trecând de la 75 % în 2014 la 51 % în cursul perioadei de anchetă.

                     (644)

                     În urma comunicării constatărilor, CCCME a susținut că creșterea globală a vânzărilor de 20 % în perioada examinată trebuie să fie considerată o performanță puternică și nu poate indica un prejudiciu important.

                     (645)

                     Cu toate acestea, creșterea de 20 % a vânzărilor industriei din Uniune trebuie privită prin prisma unei creșteri de 74 % a consumului din Uniune în cursul aceleiași perioade, astfel cum se menționează în tabelul 13. O creștere a vânzărilor care a fost cu mult inferioară creșterii consumului nu poate fi considerată o performanță puternică și poate, într-adevăr, indica un prejudiciu important.

                     (646)

                     CCCME a susținut, de asemenea, că, în conformitate cu informațiile din plângere, producătorii care susțin plângerea au suferit doar o scădere minoră a cotei de piață de 2 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Această mică scădere ar confirma că reclamanții din prezenta anchetă nu au suferit un prejudiciu important în urma importurilor produsului în cauză.

                     (647)

                     În acest sens, se remarcă faptul că, în conformitate cu articolul 8 din regulamentul de bază, termenul de „prejudiciu” este definit ca „un prejudiciu important suferit de industria din Uniune”. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze prejudiciul pentru industria din Uniune în ansamblu, nu numai pentru reclamanți. Comisia a constatat că industria din Uniune a suferit o pierdere semnificativă de 24 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că unii producători din Uniune au pierdut mai puține (sau mai multe) procente din cota de piață decât alții nu contestă această constatare.

               4.4.2.3.   Creștere

                     (648)

                     Industria din Uniune nu a fost în măsură să beneficieze pe deplin de pe urma creșterii consumului între 2014 și perioada de anchetă. Într-adevăr, consumul a crescut cu 74 % iar industria din Uniune a reușit să-și sporească vânzările doar cu 20 %. Drept consecință, industria din Uniune a pierdut o cotă de piață semnificativă (24 de puncte procentuale) în cursul acestei perioade. Industria din Uniune a trebuit să își reducă producția, vânzările, ocuparea forței de muncă și capacitatea între 2016 și perioada de anchetă din cauza importurilor care au făcut obiectul unor subvenții din RPC.

               4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                     (649)

                     Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate, după cum urmează:

                        Tabelul 18

                        Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Număr de angajați

                                 2 488

                                 2 958

                                 3 458

                                 3 493

                                    Indice

                                    100

                                    119

                                    139

                                    140

                                 Productivitatea (unități/angajat)

                                 334

                                 330

                                 317

                                 305

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    95

                                    91

                                    Sursă: CONEBI, producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (650)

                     Industria din Uniune a crescut nivelul de ocupare a forței de muncă cu 40 % de-a lungul perioadei examinate. Majoritatea acestei creșteri a avut loc între 2014 și 2016. Ocuparea forței de muncă a rămas la un nivel aproape neschimbat între 2016 și perioada de anchetă.

                     (651)

                     Productivitatea a scăzut cu 9 % ca rezultat al creșterii ocupării forței de muncă într-un ritm mai rapid decât cel al producției.

               4.4.2.5.   Amploarea subvenționării și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare

                     (652)

                     Impactul amplorii marjelor de subvenție efective asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC.

                     (653)

                     Nu există dovezi ale unor practici de subvenționare anterioare.

               4.4.3.   Indicatori microeconomici

         4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

                     (654)

                     Prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de cei patru producători din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 19

                        Prețurile de vânzare din Uniune

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Prețurile de vânzare unitare medii din Uniune (EUR/unitate)

                                 1 112

                                 1 156

                                 1 237

                                 1 276

                                    Indice

                                    100

                                    104

                                    111

                                    115

                                 Costul de producție unitar (EUR/unitate)

                                 1 068

                                 1 134

                                 1 173

                                 1 234

                                    Indice

                                    100

                                    106

                                    110

                                    116

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (655)

                     Prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 15 % de-a lungul perioadei examinate, în conformitate cu creșterea costului mediu al producției, care a crescut cu 16 %.

                     (656)

                     Întrucât costurile și prețurile medii sunt influențate de gama de produse vândute de acești producători, aceasta nu înseamnă că prețul și costul unui produs comparabil a crescut cu 16 % de-a lungul perioadei examinate.

                     (657)

                     În urma comunicării constatărilor, CEIEB, CCCME și unii producători-exportatori au afirmat că Comisia nu a justificat faptul că prețul industriei din Uniune ar fi trebuit, de fapt, să fie majorat într-o proporție mai mare. Aceștia au susținut că afirmația din considerentul 655 potrivit căreia prețul mediu este afectat de gama tuturor bicicletelor electrice vândute de producătorii incluși în eșantion nu oferă o astfel de explicație și au considerat că este mai logic să se evalueze faptul că prețurile și costurile acelorași produse au crescut proporțional pentru toate tipurile produsului în cauză.

                     (658)

                     În primul rând, Comisia observă că anul de referință pentru a măsura această creștere a fost 2014, când industria din Uniune a înregistrat un nivel foarte scăzut de rentabilitate și cea mai mică marjă de profit din cursul perioadei examinate. În al doilea rând, în acest context, creșterea prețurilor medii a reflectat evoluția costurilor medii de producție și nu a mers mai departe. În al treilea rând, astfel cum se menționează în considerentul 655, o astfel de evoluție nu înseamnă neapărat că prețul și costul unui produs comparabil au crescut în același mod ca prețul și costul mediu, întrucât gama de produse se modifică în fiecare sezon. Având în vedere aceste elemente și constatările referitoare la subcotare, Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia creșterea prețului mediu al produselor vândute de industria din Uniune invalidează existența unei scăderi sau blocări a prețurilor.

               4.4.3.2.   Costuri cu forța de muncă

                     (659)

                     Costurile medii cu forța de muncă ale celor patru producători din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 20

                        Costurile medii cu forța de muncă per angajat

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Costul mediu cu forța de muncă per angajat (EUR)

                                 38 348

                                 37 042

                                 34 818

                                 34 659

                                    Indice

                                    100

                                    97

                                    91

                                    90

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (660)

                     Costurile medii cu forța de muncă per angajat au scăzut cu 10 % de-a lungul perioadei examinate, datorită creșterii numărului de lucrători din fabrici în raport cu creșterea numărului de angajați afectați activităților de vânzare și funcțiilor administrative.

               4.4.3.3.   Stocuri

                     (661)

                     De-a lungul perioadei examinate, nivelul stocurilor celor patru producători din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 21

                        Stocurile

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Stocuri finale (unități)

                                 59 375

                                 73 521

                                 90 573

                                 98 412

                                    Indice

                                    100

                                    124

                                    153

                                    166

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (662)

                     Nivelul stocurilor finale ale celor patru producători din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 66 % de-a lungul perioadei examinate.

                     (663)

                     Trebuie remarcat că nivelul stocurilor în perioada de anchetă a fost măsurat la sfârșitul lunii septembrie, când stocurile sunt în mod normal scăzute deoarece aceasta coincide cu sfârșitul sezonului de vânzări. Dimpotrivă, nivelul stocurilor în celelalte perioade a fost măsurat la sfârșitul lunii decembrie, când este normal să se dețină stocuri ridicate pentru anticiparea viitorului sezon de vânzări.

                     (664)

                     Creșterea stocurilor a fost, prin urmare, semnificativă. S-a constatat că acest lucru se datora evoluției generale a pieței și faptului că, în timp ce volumele de producție erau menținute la un nivel inferior creșterii înregistrate a consumului, volumele de vânzări s-au dezvoltat chiar mai lent decât producția, generând o acumulare de stocuri care este vizibilă îndeosebi la sfârșitul perioadei de anchetă.

               4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

                     (665)

                     Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor celor patru producători din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 22

                        Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

                                 2,7 %

                                 4,3 %

                                 3,8 %

                                 3,4 %

                                    Indice

                                    100

                                    160

                                    142

                                    125

                                 Fluxul de lichidități (EUR)

                                 5 178 860

                                 – 5 433 666

                                 17 079 409

                                 4 955 399

                                    Indice

                                    100

                                    – 105

                                    330

                                    96

                                 Fluxul de lichidități (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

                                 1,1 %

                                 – 1,0 %

                                 2,5 %

                                 0,6 %

                                    Indice

                                    100

                                    – 89

                                    218

                                    55

                                 Investiții (EUR)

                                 6 775 924

                                 17 773 148

                                 7 888 936

                                 11 965 802

                                    Indice

                                    100

                                    262

                                    116

                                    177

                                 Randamentul investițiilor

                                 18 %

                                 30 %

                                 38 %

                                 37 %

                                    Indice

                                    100

                                    164

                                    213

                                    203

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (666)

                     Comisia a determinat rentabilitatea celor patru producători din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.

                     (667)

                     Pornind de la un nivel scăzut de 2,7 % în 2014, marjele de profit au fost reduse de la 4,3 % în 2015 la 3,4 % în perioada de anchetă.

                     (668)

                     Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul de lichidități a scăzut cu 4 % de-a lungul perioadei examinate și a devenit negativ în 2015. El nu a acoperit investițiile realizate de-a lungul perioadei examinate.

                     (669)

                     Comparația marjei de profit în procentaj din cifra de afaceri cu fluxul de lichidități din activități de exploatare exprimat pe aceeași bază indică o transformare foarte mică a profitului în flux de lichidități din cauza variației stocurilor.

                     (670)

                     Investițiile au crescut cu 77 % de-a lungul perioadei examinate, deși nu reprezintă mai mult decât 2 % din vânzări.

                     (671)

                     Randamentul investițiilor a crescut cu 103 % în cursul perioadei examinate. Totuși, deși industria bicicletelor electrice reprezintă în mod structural o activitate economică ce necesită un flux crescut de lichidități, aceasta necesită puține active pentru a funcționa și acelea există deja ca urmare a producției de biciclete convenționale. În acest context, randamentul investițiilor are o relevanță limitată.

                     (672)

                     Nivelul scăzut de performanță financiară al industriei din Uniune în termeni de profit și flux de lichidități din cursul perioadei de anchetă a limitat capacitatea acesteia de a mobiliza capital.

                     (673)

                     În urma comunicării constatărilor, unii producători-exportatori au susținut că nivelul marjei de profit a industriei din Uniune în cursul PA și evoluția acesteia în cursul perioadei examinate nu caracterizează o situație de prejudiciu important.

                     (674)

                     În timp ce ancheta a stabilit existența unui volum semnificativ de importuri la prețuri subvenționate și subcotate, aceasta a stabilit, de asemenea, intensitatea cererii pe piața bicicletelor electrice, care a limitat oarecum efectele negative asupra marjei de profit a industriei din Uniune. Această observație include perioada cuprinsă între 2016 și PA, în care creșterea semnificativă a importurilor din RPC a coincis cu o scădere relativ mică a vânzărilor industriei din Uniune din cauza persistenței creșterii consumului. Cu toate acestea, Comisia a observat că marja de profit a industriei din Uniune a scăzut în toți anii, cu o singură excepție, și s-a menținut în general la niveluri reduse. În plus, concluzia privind prejudiciul important nu se bazează pe un singur indicator. Alți indicatori, dintre care unii de natură financiară, cum ar fi fluxul de lichidități, au fost analizați împreună cu evoluția marjei de profit pentru a concluziona cu privire la existența unui prejudiciu important. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

                     (675)

                     În urma comunicării constatărilor, CEIEB a apreciat că marja de profit țintă de 4,3 % nu a fost semnificativ mai mare decât marja de profit de 3,4 % din cursul perioadei de anchetă și a susținut că nivelul de rentabilitate al industriei din Uniune în cursul perioadei de anchetă nu a constituit o dovadă a prejudiciului.

                     (676)

                     Astfel cum se menționează în considerentul 670, industria bicicletelor electrice reprezintă în mod structural o activitate economică ce necesită un flux crescut de lichidități. Prin urmare, este important să se verifice dacă rentabilitatea obținută poate genera un flux de lichidități suficient pentru a susține operațiunile comerciale ale industriei din Uniune. Astfel cum se demonstrează în tabelul 22, fluxul de lichidități al industriei din Uniune a fost deficitar în cursul perioadei de anchetă, reprezentând doar 0,6 % din cifra de afaceri a vânzărilor. Prin urmare, atunci când se evaluează performanța financiară a industriei din Uniune în ansamblu și dacă nu se analizează rentabilitatea în mod izolat, constatarea privind rezultatele financiare slabe ale Uniunii se menține.

                     (677)

                     În urma comunicării constatărilor, CCCME a remarcat că investițiile mari și amploarea ocupării forței de muncă ar putea conduce la creșterea substanțială a costurilor fixe pentru producătorii din Uniune și ar putea avea un impact semnificativ asupra rentabilității, în special dacă gradul de utilizare a capacității de producție a fost scăzut.

                     (678)

                     În ceea ce privește investițiile, această observație a fost analizată în secțiunea 5.2.3 din prezentul regulament, în special în considerentele 705-707, în care Comisia a explicat că cheltuielile de capital nu au avut un impact semnificativ asupra rentabilității industriei din Uniune.

                     (679)

                     În ceea ce privește ocuparea forței de muncă, CCCME a susținut că creșterea enormă a capacității s-a reflectat în mare măsură într-o creștere substanțială a numărului angajaților. Cu toate acestea, este, de asemenea, clar că creșterea ocupării forței de muncă a fost determinată și de o creștere semnificativă a producției.

                     (680)

                     Comisia a constatat că, în special între 2014 și 2016, ocuparea forței de muncă a reflectat producția mult mai mult decât capacitatea de producție. În cursul perioadei de anchetă, când vânzările și producția din Uniune au evoluat în mod negativ, în pofida unui consum în creștere la nivelul Uniunii, industria din Uniune nu a reușit să reducă ocuparea forței de muncă, ceea ce a dus la o scădere a productivității pe angajat. Cu toate acestea, o astfel de scădere a productivității și, în consecință, impactul negativ asupra rentabilității industriei din Uniune este, cu toate acestea, direct legat de cantitățile din ce în ce mai mari de importuri subvenționate de biciclete electrice chinezești în cursul perioadei examinate.

               4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

                     (681)

                     Fiind confruntată cu un flux accelerat de importuri din China care fac obiectul unor subvenții, industria din Uniune nu a fost în măsură să beneficieze de pe urma creșterii pieței bicicletelor electrice. Vânzările au crescut cu 20 % în perioada examinată, în timp ce consumul a crescut cu 74 %. În același timp s-au pierdut 24 de puncte de cotă de piață, din care 17 din cauza importurilor chinezești care au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune cu 16 % până la 43 % în cursul perioadei de anchetă.

                     (682)

                     Presiunea asupra vânzărilor a fost resimțită la nivel de producție, stocuri, capacitate, grad de utilizare a capacității și ocupare a forței de muncă. Producția a crescut în ansamblu în același ritm ca și consumul între 2014 și 2015 (+18 % și, respectiv, + 20 %). Totuși, după 2015, industria din Uniune a fost forțată să își reevalueze așteptările cu privire la vânzări. Apoi, tendința privind producția a înregistrat divergențe semnificative și sporite față de evoluția generală a pieței, cu o creștere a producției de 9 % și a consumului de 45 % între 2015 și perioada de anchetă.

                     (683)

                     Cu toate acestea, exceptând în 2014, producția a fost în mod sistematic mai mare decât vânzările, ducând la o creștere semnificativă a stocurilor. Capacitatea de producție, care crescuse în conformitate cu consumul până în 2016, a fost redusă pentru a stăvili deteriorarea gradului de utilizare a capacităților, care a pierdut 9 % între 2014 și 2016.

                     (684)

                     În ansamblu, între 2016 și perioada de anchetă, producția a scăzut, stocurile erau mai ridicate după sezonul de vânzări decât înaintea acestuia, capacitatea a fost redusă, iar ocuparea forței de muncă a stagnat, în timp ce importurile din RPC au crescut cu 155 de puncte procentuale.

                     (685)

                     Presiunea asupra prețurilor și incapacitatea de a realiza economii de scară pe o piață incipientă au menținut rentabilitatea industriei din Uniune la niveluri scăzute de-a lungul perioadei examinate. Acest nivel scăzut al profitului și variația stocurilor au dus la fluxuri de lichidități din exploatare scăzute, care s-au situat sub nivelul investițiilor realizate în cursul perioadei examinate și au creat un element suplimentar de vulnerabilitate pentru acest sector care necesită un flux crescut de lichidități, puternic dependent de lichiditățile furnizate de bănci. Patru producători au dat faliment în cursul perioadei de anchetă.

                     (686)

                     Indicatorii de prejudiciu pentru creștere, cotă de piață, capacitate, grad de utilizare a capacității, stocuri, marje de profit, fluxuri de lichidități și capacitate de a mobiliza capital au evoluat negativ. Ceilalți indicatori nu au evoluat în mod negativ doar datorită creșterii subiacente puternice a cererii.

                     (687)

                     În urma comunicării constatărilor, unii producători-exportatori au susținut că factorii legați de concurență nu au fost abordați în cadrul analizei prejudiciului. Aceștia au susținut că plângerea a recunoscut că importurile din RPC nu au reprezentat o problemă de piață până în 2016, atât timp cât acestea s-au concentrat asupra segmentelor de piață inferioare și mijlocii ale pieței Uniunii și că analiza prejudiciului ar fi trebuit să se axeze pe aceste segmente specifice.

                     (688)

                     În pofida faptului că aceste afirmații au fost făcute pe baza unei înțelegeri greșite a plângerii, Comisia reamintește că concluziile sale nu se bazau pe plângere, ci pe propria anchetă și pe constatările privind subvenționarea, prejudiciul și legătura de cauzalitate. Astfel cum s-a stabilit în considerentul 746, ancheta a arătat că industria din Uniune este activă pe toate segmentele de piață. Prin urmare, o astfel de diferențiere a produsului în cauză nu a fost justificată, iar afirmația a trebuit să fie respinsă.În urma comunicării constatărilor, CCCME a susținut că, întrucât pierderea cotei de piață a industriei din Uniune a afectat în principal producătorii din Uniune, alții decât reclamanții, astfel cum se explică în considerentul 645, importurile din China și producția reclamanților ar fi fost, se pare, în segmente de piață foarte diferite. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 646, analiza prejudiciului se referă la industria din Uniune în ansamblu, nu numai la reclamanți. Este de necontestat faptul că industria din Uniune a suferit o pierdere semnificativă de 24 puncte procentuale din cota de piață, în principal în favoarea importurilor din China, care au câștigat 17 puncte procentuale din cota de piață în cursul perioadei examinate.

                     (689)

                     În urma comunicării constatărilor, unii producători-exportatori au susținut că afirmația de la considerentul 685, potrivit căreia toți indicatorii menționați în cauză „au evoluat negativ”, este falsă și înșelătoare. Părțile interesate au susținut că indicatorul de „creștere”, atât în ceea ce privește producția, cât și vânzările, iar vânzările, atât în ceea ce privește valoarea, cât și volumul, a fost în mare parte pozitiv în cursul perioadei examinate. În plus, s-a afirmat că „capacitatea” industriei din Uniune a crescut substanțial și că atât rentabilitatea, cât și prețurile au crescut, de asemenea, în cursul perioadei examinate. Părțile interesate respective au adăugat că, în mod contrar afirmațiilor din considerentele 684 și 685, indicatorii de performanță și, în special, rentabilitatea nu erau în scădere în cursul perioadei examinate. În cele din urmă, s-a afirmat că, având în vedere că însuși reclamantul a recunoscut că importurile din RPC nu au început să crească și să devină competitive până în 2016, o marjă de profit scăzută în 2014 ar fi putut fi doar din vina comercială a producătorilor din Uniune înșiși. În aceeași ordine de idei, CEIEB a susținut că tendințele pozitive în ceea ce privește producția, vânzările, capacitatea de producție și ocuparea forței de muncă au compensat pierderea cotei de piață și presiunea asupra prețurilor și a rentabilității. CEIEB a susținut că pierderea cotei de piață a fost singurul indicator care a avut o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate și că, în sine, aceasta nu era suficientă pentru a justifica existența unui prejudiciu. Comisia reamintește că scopul analizei sale privind prejudiciul este de a evalua nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune. Aceasta implică o evaluare a relevanței fiecărui indicator de performanță, a relațiilor acestora și a evoluției lor în cursul perioadei examinate. O simplă comparație între punctele finale ale fiecărui indicator luate separat nu poate reflecta tendințele economice active în industria din Uniune. În această privință, constatarea privind indicatorul de creștere a fost explicată în considerentele 647 și 680 și s-a bazat pe divergența semnificativă și din ce în ce mai mare dintre evoluția consumului și evoluția vânzărilor industriei din Uniune, care a condus la o pierdere semnificativă a cotei de piață. Astfel cum s-a explicat la considerentele 681-683, impactul acestei divergențe s-a extins în timp asupra producției, a stocurilor, a capacității, a gradului de utilizare a capacității și a nivelului de ocupare a forței de muncă. În plus, astfel cum se explică în considerentul 684, marja de profit a rămas la un nivel în mod clar scăzut și a prezentat o tendință descendentă în toți anii, cu excepția unuia. În plus, având în vedere că sectorul bicicletelor electrice necesită lichidități crescute și se bazează pe finanțare bancară, analiza poziției financiare trebuie să ia în considerare conversia profiturilor în fluxuri de lichidități din activități de exploatare, care au fost insuficiente și cu mult sub marjele de profit. În ansamblu, Comisia a confirmat prin urmare că tendințele menționate anterior în acest considerent au caracterizat o situație severă și negativă și au confirmat concluzia că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.

                     (690)

                     În cele din urmă, Comisia nu este de acord cu afirmația că marja de profit scăzută a industriei din Uniune în 2014 ar putea fi doar din vina sa comercială, întrucât reclamantul a recunoscut că importurile din RPC nu au început să crească și să devină competitive până în 2016. Comisia a apreciat că această afirmație s-a bazat pe o interpretare eronată a plângerii și că, în orice caz, a fost contrazisă de constatările anchetei, care au arătat că importurile din RPC au avut o cotă de piață semnificativă de 18 % în 2014 și s-au dublat ca volum până în 2016. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

                     (691)

                     În urma comunicării constatărilor, unii producători-exportatori au susținut că evoluția indicatorilor neconfidențiali indexați privind producătorii din Uniune incluși în eșantion a compromis în mod substanțial concluzia Comisiei conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.

                     (692)

                     Conform practicii standard a Comisiei prevăzute în considerentul 628, Comisia a analizat indicatorii microeconomici privind prejudiciul utilizând datele verificate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Indicatorii respectivi au contribuit la constatarea unui prejudiciu important, dar nu pot fi interpretați ca reprezentând, în sine, o constatare completă a unui prejudiciu important (nici, de altfel să înlocuiască determinarea globală a prejudiciului efectuată de Comisie). În ceea ce privește indicatorii de prejudiciu macroeconomici, aceștia au fost stabiliți pentru întreaga industrie din Uniune. Prin urmare, argumentul a fost respins.

                     (693)

                     În absența oricăror alte observații, Comisia a confirmat concluzia sa cu privire la prejudiciu enunțată în considerentele 680-685 de mai sus.

               5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

                     (694)

                     În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile subvenționate din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut prejudicia, în același timp, industria din Uniune.

                     (695)

                     Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din RPC nu au fost atribuite importurilor subvenționate. Acești factori sunt: importuri din alte țări terțe, performanța vânzărilor la export a producătorilor din Uniune și un pretins impact al investițiilor și al extinderii capacităților.

               5.1.   Efectele importurilor subvenționate

                     (696)

                     Prețurile importurilor subvenționate din RPC au subcotat în mod semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă cu marje de subcotare cuprinse între 16,2 % și 43,2 %. În cursul perioadei examinate, industria din Uniune a pierdut 24 de puncte de cotă de piață pe o piață care înregistra o creștere de 74 %, în timp ce importurile din RPC au crescut cu 250 % și au câștigat 17 puncte de cotă de piață de la 18 % la 35 %. Presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile subvenționate din RPC a menținut profitul și fluxul de lichidități la niveluri scăzute.

               5.2.   Efectele altor factori

         5.2.1.   Importuri din țări terțe

                     (697)

                     Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                        Tabelul 23

                        Importuri din țări terțe

                                 Țara

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                    Taiwan

                                 Volum (unități)

                                 21 335

                                 43 095

                                 79 312

                                 108 817

                                    Indice

                                    100

                                    202

                                    372

                                    510

                                 Cotă de piață

                                 2 %

                                 3 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 Preț mediu

                                 622

                                 571

                                 843

                                 1 016

                                    Indice

                                    100

                                    92

                                    135

                                    163

                                    Vietnam

                                 Volum (unități)

                                 37 892

                                 74 259

                                 91 468

                                 101 376

                                    Indice

                                    100

                                    196

                                    241

                                    268

                                 Cotă de piață

                                 3 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 Preț mediu

                                 435

                                 539

                                 542

                                 570

                                    Indice

                                    100

                                    124

                                    125

                                    131

                                    Elveția

                                 Volum (unități)

                                 883

                                 14 310

                                 30 477

                                 28 440

                                    Indice

                                    100

                                    1 621

                                    3 452

                                    3 221

                                 Cotă de piață

                                 0 %

                                 1 %

                                 2 %

                                 1 %

                                 Preț mediu

                                 1 140

                                 1 391

                                 1 606

                                 1 606

                                    Indice

                                    100

                                    122

                                    141

                                    141

                                    Japonia

                                 Volum (unități)

                                 16 994

                                 4 217

                                 1 613

                                 1 710

                                    Indice

                                    100

                                    25

                                    9

                                    10

                                 Cotă de piață

                                 1 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 Preț mediu

                                 1 098

                                 1 406

                                 1 687

                                 952

                                    Indice

                                    100

                                    128

                                    154

                                    87

                                    Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC

                                 Volum (unități)

                                 77 104

                                 135 881

                                 202 870

                                 240 343

                                    Indice

                                    100

                                    176

                                    263

                                    312

                                 Cotă de piață

                                 7 %

                                 10 %

                                 12 %

                                 12 %

                                 Preț mediu

                                 641

                                 666

                                 828

                                 897

                                    Indice

                                    100

                                    104

                                    129

                                    140

                                    Sursă: Eurostat

                     (698)

                     Volumul importurilor din țări terțe altele decât RPC a evoluat puternic, sporind cota de piață a acestora de la 7 % în 2014 (77 000 de unități) la 12 % (240 000 de unități în perioada de anchetă). Totuși, ritmul de creștere a scăzut atunci când producătorii-exportatori chinezi și-au intensificat activitatea, după 2015.

                     (699)

                     Aceste importuri au provenit aproape în exclusivitate din Taiwan și Vietnam. Cu toate acestea, după 2015, Comisia a observat o creștere mai lentă a importurilor din Vietnam, ceea ce se poate explica printr-o diferență de preț semnificativă și în creștere față de importurile din China. În mod similar, progresia continuă a importurilor din Taiwan a avut loc datorită unei creșteri la fel de semnificative a prețurilor, ceea ce sugerează că aceste importuri au putut să fie deplasate către partea superioară a pieței.

                     (700)

                     Importurile din Taiwan și Vietnam aveau, în medie, prețuri mai mici decât cele practicate de industria din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere gama largă a prețurilor bicicletelor electrice, Comisia nu poate concluziona că aceste importuri au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune pe baza unei analize a unor produse corespondente. În plus, prețurile lor medii au crescut în timp ce prețurile importurilor din RPC au scăzut.

                     (701)

                     Diferența dintre prețurile importurilor din Vietnam și cele practicate de industria din Uniune a fost, totuși, semnificativă și nu se poate exclude faptul ca acestea să fi contribuit în mod marginal la prejudiciu. Totuși, importurile din Vietnam au încetat să mai obțină cotă de piață după 2015 și volumul acestora a rămas redus.

                     (702)

                     În consecință, importurile din toate țările, altele decât RPC, nu au atenuat legătura cauzală dintre importurile subvenționate din RPC și prejudiciul înregistrat de industria din Uniune, și nu au putut avea mai mult decât un impact marginal asupra prejudiciului.

               5.2.2.   Performanța la export a industriei din Uniune

                     (703)

                     De-a lungul perioadei examinate, volumul exporturilor celor patru producători din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 24

                        Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PA

                                 Volumul exportului (unități)

                                 5 539

                                 14 529

                                 24 922

                                 21 548

                                    Indice

                                    100

                                    262

                                    450

                                    389

                                 Prețul mediu (EUR)

                                 1 570

                                 680

                                 676

                                 907

                                    Indice

                                    100

                                    43

                                    43

                                    58

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (704)

                     Exporturile în afara Uniunii realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost neglijabile (3 % din volumul total al vânzărilor în perioada examinată). Chiar dacă luăm în considerație scăderea prețului mediu, performanța la export a industriei din Uniune nu poate să fi fost o cauză a prejudiciului.

               5.2.3.   Investițiile și extinderea capacităților

                     (705)

                     CCCME a susținut că, în 2016, investițiile în capacități au condus la un surplus de capacitate de producție, depășind orice așteptări realiste privind vânzările, fapt care a avut drept efecte atât reducerea semnificativă a gradului de utilizare a capacităților cât și afectarea gravă a rentabilității.

                     (706)

                     Comisia a respins acest argument. În primul rând, nu se poate afirma că investițiile în capacitate au depășit orice așteptări realiste privind vânzările. Astfel cum se indică în Tabelul 6 de mai sus, capacitatea de producție a crescut cu 300 000 de unități între 2015 și 2016. Acest lucru a fost în deplină conformitate cu creșterea consumului între 2015 și 2016, care a fost, de asemenea, de 300 000 de unități, astfel cum se arată în Tabelul 13 de mai sus. Din cauza presiunii inechitabile a importurilor subvenționate din China, ulterior, industria din Uniune si-a redus capacitatea de producție între 2016 și perioada de anchetă cu peste 150 000 de unități, în pofida unei creșteri ulterioare a pieței cu peste 300 000 de unități.

                     (707)

                     În al doilea rând, Comisia a remarcat că nivelul cheltuielilor de capital nu a fost ridicat. Dimpotrivă, acesta a rămas sub 2 % din cifra de afaceri totală de-a lungul perioadei examinate. Industria din Uniune a transformat liniile de producție existente și, prin urmare, creșterea capacității nu a constituit un factor important pentru cheltuielile de capital.

                     (708)

                     În al treilea rând, cheltuielile de capital nu au fost luate în seamă la calculul rentabilității (cu excepția deprecierii și a amortizării, care nu au crescut semnificativ) sau al fluxurilor de lichidități (care se înregistrează la nivel de activități de exploatare). Prin urmare, nu este adecvat să se interpreteze oricare din acești indicatori din punctul de vedere al nivelului investițiilor.

                     (709)

                     În sfârșit, indicatorii Comisiei au arătat o creștere a costului de producție în conformitate cu prețurile de vânzare. Drept rezultat, nu s-a putut susține că creșterea capacității a avut un impact disproporționat asupra costului de producție.

               5.2.4.   Performanța industriei din Uniune

                     (710)

                     În urma comunicării constatărilor, unii producători-exportatori au afirmat că mulți producători din Uniune din Europa Centrală au importat componente din RPC, au asamblat și au vândut biciclete electrice în Uniune. Aceștia au adăugat că prețul bicicletelor electrice produse de societățile respective pare să fie relativ scăzut, ceea ce ar putea fi o altă cauză a prejudiciului suferit de producătorii din Uniune care produc biciclete electrice din gama superioară.

                     (711)

                     Comisia reamintește că sfera de acoperire geografică a anchetei sale este piața Uniunii, și nu părți din aceasta. Ancheta a arătat că producătorii de biciclete electrice din Uniune erau activi în toate segmentele și că unii producători incluși în eșantion aveau unități de producție situate în state membre din Europa Centrală. În orice caz, afirmația nu a fost susținută cu elemente de probă și a fost respinsă.

                     (712)

                     În plus, unii producători-exportatori au susținut că performanțele slabe ale industriei din Uniune ar fi putut fi cauzate de greșelile de gestionare ale producătorilor din Uniune.

                     (713)

                     În primul rând, Comisia a observat că această declarație pare să contrazică afirmațiile formulate de aceleași părți interesate conform cărora piața bicicletelor electrice din Uniune era dominată de industria din Uniune, că importurile de biciclete electrice din China au recuperat treptat decalajul în ceea ce privește calitatea și competitivitatea și că, în cele din urmă, cauza cea mai probabilă a prejudiciului a fost o investiție excesivă în capacitatea de producție a industriei din Uniune.

                     (714)

                     Comisia a remarcat, de asemenea, că aceste părți interesate au susținut atât că industria din Uniune a avut rezultate bune în cursul perioadei examinate (astfel cum se menționează în considerentul 687), cât și că gestionarea defectuoasă a acesteia ar explica de ce vânzările industriei din Uniune au crescut cu doar 20 % în cursul perioadei examinate, când importurile din RPC au crescut cu 250 % în același timp.

                     (715)

                     În acest context, Comisia a apreciat că, pentru a fi luată în considerare, această afirmație ar fi trebuit să fie detaliată și cuantificată cu precizie. În orice caz, Comisia a reamintit că, deși pierderea cotei de piață a reprezentat un element important al analizei sale privind prejudiciul, analiza nu s-a limitat la această pierdere. În această privință, Comisia face referire la analiza altor indicatori de prejudiciu și la constatarea sa privind subcotarea, care se regăsesc, toate, în evaluarea sa cu privire la analiza prejudiciului global. Prin urmare, Comisia a respins afirmația respectivă.

               5.2.5.   Stimulente pentru vânzările de biciclete electrice pe piața Uniunii

                     (716)

                     În urma comunicării constatărilor, unii producători-exportatori au susținut că subvențiile pe piața Uniunii ar fi putut favoriza vânzările de biciclete electrice mai ieftine din China și au solicitat Comisiei să analizeze în continuare impactul subvențiilor asupra tendințelor de achiziționare a bicicletelor electrice pe piața Uniunii.

                     (717)

                     Impactul subvențiilor pentru promovarea utilizării bicicletelor electrice este o chestiune distinctă de constatarea legată de subcotare și de prejudiciu cauzate de importurile din China. Din nou, ancheta a arătat că industria din Uniune este activă pe toate segmentele de piață. Prin urmare, chiar dacă pretinsele subvenții ar fi relevante pentru această evaluare, acestea nu ar explica creșterea numărului de biciclete chinezești în detrimentul bicicletelor mai ieftine produse în Uniune, dacă bicicletele chinezești nu ar fi subvenționate. Prin urmare, afirmația în cauză a fost respinsă.

               5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

                     (718)

                     Comisia a stabilit o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile subvenționate din RPC.

                     (719)

                     Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor subvenționate.

                     (720)

                     S-a constatat că ceilalți factori identificați, cum ar fi importurile din alte țări terțe, performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune, precum și un pretins impact al investițiilor și al extinderii capacităților nu ar atenua legătura de cauzalitate, chiar dacă se ține seama de efectul lor combinat eventual.

                     (721)

                     Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul important adus industriei din Uniune a fost cauzat de importurile subvenționate din RPC și că ceilalți factori, examinați în mod individual sau colectiv, nu au atenuat legătura cauzală dintre prejudiciu și importurile subvenționate.

               6.   INTERESUL UNIUNII

                     (722)

                     În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii faptului că există o subvenționare prejudiciabilă, adoptarea unor măsuri în cazul de față nu este în interesul Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune.

               6.1.   Interesul furnizorilor

                     (723)

                     COLIPED, care reunește asociațiile naționale reprezentative ale furnizorilor de piese, a sprijinit instituirea măsurilor. Totuși, niciun furnizor nu a luat în mod individual o poziție în cadrul acestei anchete.

                     (724)

                     Potrivit cifrelor prezentate de CONEBI, piesele pentru biciclete (atât pentru bicicletele convenționale cât și pentru bicicletele electrice) sunt fabricate de 424 de societăți din 19 state membre în care lucrează aproape 21 000 de angajați, care au investit peste 660 de milioane EUR în producție și în inovare în 2016.

                     (725)

                     Comisia a concluzionat că instituirea unei taxe compensatorii ar fi în interesul furnizorilor industriei din Uniune.

               6.2.   Interesul industriei din Uniune

                     (726)

                     Industria din Uniune este compusă atât din întreprinderi mari cât și din întreprinderi mici și mijlocii în care au lucrat în mod direct în jur de 3 600 de angajați, pe teritoriul a douăsprezece state membre în cursul perioadei examinate. Mai mult, deși consumul de biciclete electrice reprezintă încă o mică parte din ansamblul pieței de biciclete, schimbarea cererii de la biciclete convenționale la biciclete electrice este rapidă și prezintă o provocare structurală pentru menținerea nivelului activității, a valorii adăugate și a locurilor de muncă în întreaga industrie a bicicletelor.

                     (727)

                     Astfel cum s-a demonstrat în secțiunea 4.4.4 de mai sus, atunci când se analizează evoluția indicatorilor de prejudiciu de la începutul perioadei examinate, întreaga industrie din Uniune a înregistrat o deteriorare a situației sale și a fost afectată în mod negativ de importurile subvenționate.

                     (728)

                     Comisia se așteaptă ca instituirea unei taxe compensatorii să permită tuturor producătorilor să funcționeze în condiții de comerț echitabil pe piața din Uniune. În absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice și financiare a industriei din Uniune.

                     (729)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că instituirea unei taxe compensatorii ar fi în interesul industriei din Uniune.

               6.3.   Interesul importatorilor neafiliați

                     (730)

                     Pe parcursul întregii proceduri, douăzeci și nouă de importatori și-au exprimat opoziția față de instituirea măsurilor. Nouăsprezece dintre aceștia făceau parte din CEIEB. Cele treisprezece societăți care s-au opus măsurilor și al căror volum de importuri a fost cunoscut au reprezentat în ansamblu 10 % din totalul importurilor din RPC în cursul perioadei de anchetă.

                     (731)

                     Astfel cum se explică în considerentul 581, șase societăți care fabrică produsul similar au fost excluse din definiția industriei din Uniune și au fost clasificate ca importatori. Aceste societăți și-au exprimat sprijinul față de aceste măsuri. Importurile lor au reprezentat aproape 12 % din totalul importurilor din RPC în cursul perioadei de anchetă.

                     (732)

                     Observațiile formulate de importatorii incluși în eșantion au arătat că instituirea de taxe era susceptibilă de a perturba, cel puțin temporar, lanțurile lor de aprovizionare și de a amenința poziția lor financiară dacă aceștia nu vor fi în măsură să transfere costurile sporite aferente taxei către consumatorii lor.

                     (733)

                     Observațiile formulate de importatorii incluși în eșantion au arătat, de asemenea, că importatorii cei mai mari au fost în măsură să dispună de surse de biciclete electrice adecvate și/sau au dispus de surse alternative potențiale de aprovizionare în afara RPC, inclusiv industria din Uniune.

                     (734)

                     Statisticile privind importurile arată că Vietnamul și Taiwanul au furnizat cantități semnificative de biciclete electrice importatorilor europeni. Este, de asemenea, probabil ca alte țări care sunt bine poziționate în domeniul producției de biciclete convenționale să aprovizioneze eventual importatorii.

                     (735)

                     În acest sens, Comisia a remarcat că instituirea de taxe la importurile de biciclete convenționale din RPC nu a avut drept efect închiderea pieței din Uniune pentru importuri ci, dimpotrivă, a extins numărul țărilor care furnizează biciclete convenționale. Dimpotrivă, pe piețele mari unde nu există măsuri privind bicicletele convenționale din RPC, cum ar fi Statele Unite sau Japonia, importurile reprezintă 99 % respectiv 90 % din piață și majoritatea acestor importuri a provenit din RPC.

                     (736)

                     Comisia a remarcat că industria bicicletelor constă în peste 450 de producători, din care doar 37 fabrică efectiv biciclete electrice. În plus, actualii fabricanți de biciclete electrice furnizează deja o gamă largă de biciclete electrice și pot să-și mărească capacitățile de producție în condiții normale de piață.

                     (737)

                     Comisia a constatat că instituirea de taxe ar putea avea un efect negativ asupra micilor importatori. Însă Comisia a constatat, totodată, că efectul negativ al instituirii de taxe ar putea fi atenuat de disponibilitatea de a se aproviziona cu biciclete adecvate din industria din Uniune, din alte țări terțe și din RPC la prețuri echitabile.

                     (738)

                     În plus, Comisia a observat că șase importatori care reprezentau un volum mare de importuri au sprijinit instituirea de măsuri, fapt care a confirmat capacitatea importatorilor de a-și adapta activitatea la instituirea măsurilor.

                     (739)

                     În urma comunicării constatărilor, CEIEB a afirmat, de asemenea, că Comisia nu a evaluat în mod adecvat dificultățile și costurile implicate de adaptarea lanțului de aprovizionare al importatorilor cauzate de instituirea de măsuri și că nu ar fi ținut seama de situația micilor importatori.

                     (740)

                     Comisia nu este de acord cu afirmația respectivă și face trimitere la considerentul 736, în care se precizează efectul negativ al instituirii de măsuri asupra micilor importatori, precum și la considerentul 740, în care se concluzionează că instituirea de măsuri nu este în interesul importatorilor.

                     (741)

                     Cu toate acestea, Comisia consideră că acest impact negativ este atenuat de posibilitatea de a se aproviziona cu biciclete electrice adecvate de la industria din Uniune, din alte țări terțe și din RPC la prețuri corecte și neprejudiciabile, și că acesta nu ar depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune.

               6.4.   Interesul utilizatorilor

                     (742)

                     Federația Europeană a Cicliștilor (European Cyclists' Federation – „ECF”) s-a manifestat în cadrul acestei anchete. ECF reprezintă asociațiile și federațiile de cicliști. ECF a observat că prețul nu este factorul care decide dacă persoanele fac mai mult sau mai puțin ciclism și a furnizat dovezi că țările în care cetățenii fac mai mult ciclism sunt cele în care bicicletele convenționale și bicicletele electrice costă mai mult.

                     (743)

                     Acest model a fost coroborat de o observație formulată de colectivul de importatori care se opun măsurilor, în care s-a arătat că țările cu ritmul cel mai rapid de adoptare a bicicletelor electrice sunt țările în care bicicletele electrice sunt, în medie, cele mai scumpe.

                     (744)

                     Colectivul de importatori a remarcat, de asemenea, că exista o legătură strânsă între prețurile bicicletelor electrice, cultura ciclistă națională, calitatea infrastructurilor și, în final, adoptarea bicicletelor electrice.

                     (745)

                     ECF sprijină condițiile de piață care încurajează calitatea, inovarea și serviciile. Ca atare, dacă existența practicilor comerciale neloiale ar fi stabilită, ECF a susținut că acestea ar juca un rol negativ în dezvoltarea bicicletelor electrice și, în consecință, asupra tranziției către o Europă mai ecologică, care să ofere o mobilitate mai eficientă cetățenilor ei.

                     (746)

                     Pe de altă parte, colectivul de importatori care se opune instituirii de măsuri a remarcat că măsurile ar împiedica producătorii chinezi să furnizeze gamele de produse de categorie inferioară precum și să dezvolte cele de categorie mijlocie și de categorie superioară, ceea ce ar duce la reducerea concurenței. Întrucât se pare că, în mare măsură, industria din Uniune este activă în segmentele din categoriile de mijloc și superioară, acest fapt, la rândul lui, ar cauza o reducere a posibilităților de alegere și o creștere a prețurilor pentru consumatorii europeni.

                     (747)

                     Ancheta a arătat că industria din Uniune este activă în toate segmentele pieței, inclusiv produsele din categoria de bază. În acest sens, „produsele din categoria de bază” sunt acele biciclete electrice care au caracteristicile de bază în structura numărului de control al produsului (NCP). Definiția „produselor din categoria de bază” este diferită de pretinsa diferențiere a pieței pe segmente. În special, nicio parte interesată nu a furnizat criterii fizice care să sprijine o analiză bazată pe o segmentare a pieței.

                     (748)

                     Este de așteptat ca măsurile să amplifice și să diversifice aprovizionarea cu biciclete electrice prin restaurarea concurenței în condiții echitabile. Se reamintește faptul că instituirea de măsuri privind bicicletele convenționale nu a redus posibilitățile de alegere ale consumatorilor, ci a crescut diversitatea furnizorilor și a țărilor lor de origine. Prin urmare, argumentul a fost considerat ca fiind nefondat și a trebuit să fie respins.

                     (749)

                     În timp ce se așteaptă ca instituirea de măsuri să restaureze prețurile pieței, care sunt, de fapt, mai mari decât prețurile subvenționate, prețul este un factor care ghidează alegerile consumatorilor și eventualul impact asupra prețurilor pentru consumatori trebuie să fie echilibrat printr-o comparație cost-beneficiu cu alternativele la bicicletele electrice, precum autoturismele, motocicletele sau scuterele.

                     (750)

                     Comisia a constatat că interesul consumatorilor nu poate fi redus la impactul asupra prețului reprezentat de aducerea importurilor din China la niveluri neprejudiciabile. Dimpotrivă, există dovezi că alegerea consumatorilor este determinată de alți factori, cum ar fi varietatea, calitatea, inovarea și serviciile care pot fi obținute doar în condiții normale de piață, cu o concurență echitabilă și deschisă.

                     (751)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că măsurile nu ar afecta în mod necorespunzător situația consumatorilor și ar contribui la dezvoltarea durabilă a bicicletelor electrice în Europa și la avantaje mai mari pentru societate în termeni de protecție a mediului și de îmbunătățire a mobilității.

                     (752)

                     În urma comunicării constatărilor, câțiva producători-exportatori au afirmat că instituirea de măsuri ar reduce opțiunile consumatorilor, ar crește prețurile și ar acționa împotriva politicilor de mediu concepute să încurajeze utilizarea bicicletelor electrice.

                     (753)

                     În plus, astfel cum se menționează în considerentul 747, se preconizează că măsurile vor amplifica și diversifica oferta de biciclete electrice din partea industriei Uniunii și din surse alternative de aprovizionare, prin restabilirea concurenței în condiții echitabile, menținând în același timp oferta de importuri din RPC la prețuri corecte.

                     (754)

                     În plus, gradul de utilizare a capacității industriei din Uniune, posibilitatea de a converti cu ușurință liniile de producție existente pentru bicicletele tradiționale la bicicletele electrice și viteza cu care industria din Uniune a fost în măsură să își extindă capacitatea de producție între 2014 și 2016 într-un context nefavorabil demonstrează că aceasta are potențialul, resursele și competențele necesare pentru a se adapta la eventualele lacune în materie de aprovizionare.

                     (755)

                     Comisia reamintește faptul că instituirea de măsuri privind bicicletele convenționale nu a redus posibilitățile de alegere ale consumatorilor, ci a crescut diversitatea furnizorilor și a țărilor lor de origine. Se preconizează aceeași evoluție a pieței în cazul bicicletelor electrice.

                     (756)

                     În ceea ce privește impactul măsurilor asupra prețurilor, Comisia face trimitere la considerentele 748 și 749 și, în special, la faptul că interesul consumatorului nu poate fi redus la impactul asupra prețului reprezentat de aducerea importurilor din China la niveluri neprejudiciabile.

               6.5.   Interesul altor părți

                     (757)

                     În final, sindicatul european industriAll s-a manifestat pentru a-și exprima îngrijorarea privind impactul negativ al importurilor subvenționate asupra situației industriei din Uniune, precum și sprijinul său pentru măsuri care să asigure condiții de concurență echitabile și o ocupare a forței de muncă în Uniune puternică și continuă.

               6.6.   Concluzie privind interesul Uniunii

                     (758)

                     Rezumând, niciunul dintre argumentele prezentate de părțile interesate nu demonstrează că există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor produsului în cauză.

                     (759)

                     Orice efecte negative asupra importatorilor neafiliați nu pot fi considerate disproporționate și sunt atenuate de disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare, fie din țări terțe, fie din partea industriei din Uniune. Efectele pozitive ale măsurilor compensatorii asupra pieței Uniunii, în special asupra industriei Uniunii, depășesc eventualul efect negativ asupra celorlalte grupuri de interese.

               7.   MĂSURI COMPENSATORII DEFINITIVE

                     (760)

                     Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri compensatorii definitive care să împiedice agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile subvenționate din China.

               7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

                     (761)

                     Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii.

                     (762)

                     Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să-și acopere costurile de producție și să obțină, la vânzarea produsului similar pe piața Uniunii, același profit înainte de impozitare pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor subvenționate.

                     (763)

                     Pentru stabilirea acestui profit care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență, Comisia a examinat profiturile realizate în urma vânzărilor către clienți neafiliați, care sunt utilizate în scopul determinării nivelului de eliminare a prejudiciului.

                     (764)

                     Profitul-țintă a fost fixat la 4,3 %, ceea ce reprezintă cea mai mare marjă de profit medie a industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Producătorii din Uniune incluși în eșantion nu au fost în măsură să furnizeze o marjă de profit pentru producția de biciclete electrice dinainte de 2014.

                     (765)

                     În urma comunicării constatărilor, un producător-exportator a afirmat că metodologia Comisiei de calculare a prețului neprejudiciabil al producătorilor din Uniune era eronată. Aceasta a susținut că, prin deducerea profitului mediu în cursul perioadei de anchetă și prin adăugarea profitului țintă, Comisia nu a luat în considerare diferitele niveluri de profit realizate de producătorii din Uniune pentru diferite modele. Această parte interesată a susținut că prețul neprejudiciabil ar trebui să fie calculat prin deducerea din prețurile reale a profitului mediu per NCP înainte de adăugarea profitului țintă.

                     (766)

                     Comisia reamintește faptul că regulamentul de bază nu prevede nicio metodologie specifică pentru a calcula nivelul de eliminare a prejudiciului. În plus, aprecierea Comisiei se referă la produsul similar vândut de industria din Uniune. În acest sens, este perfect acceptabil să se elimine profitul mediu al industriei din Uniune din prețurile sale medii de vânzare pentru a determina costul mediu de producție al produsului similar și apoi să se adauge profitul-țintă pentru a calcula nivelul de eliminare a prejudiciului. Comisia a utilizat în mod constant această metodologie în trecut și deține o marjă de apreciere semnificativă atunci când efectuează această apreciere.

                     (767)

                     În cadrul prezentei anchete, prejudiciul este evaluat pentru toate tipurile de produse în ansamblu. Într-adevăr, toți indicatorii de prejudiciu, inclusiv rentabilitatea și profitul-țintă, sunt exprimați ca medie pentru toate tipurile de produs în cauză. În cazul stabilirii prețului neprejudiciabil, acest lucru se face cu scopul de a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile subvenționate în ansamblu. Pentru a elimina prejudiciul respectiv, este suficient să se stabilească prețul neprejudiciabil prin creșterea uniformă a prețului de vânzare al tuturor tipurilor de produse cu diferența dintre profitul real din cursul perioadei de anchetă și profitul-țintă, permițând astfel industriei din Uniune să atingă profitul țintă. Nu este necesar să se evalueze individual situația rentabilității pentru fiecare tip de produs în parte.

                     (768)

                     În urma comunicării constatărilor, reclamantul nu a fost de acord cu profitul-țintă utilizat de Comisie pentru calcularea prețului neprejudiciabil. Acesta a susținut că profitul-țintă nu ar trebui să fie profitul mediu de la industria din Uniune, ci profitul mediu de la societăți care nu au fost prejudiciate în urma importurilor din China în 2015. Reclamantul a susținut că, întrucât profitul-țintă este profitul rezonabil pe care producătorii din Uniune l-ar putea obține în absența prejudiciului cauzat de importurile subvenționate, Comisia nu poate, prin definiție, să ia ca punct de referință rentabilitatea producătorilor din Uniune care au suferit deja prejudicii importate de pe urma importurilor subvenționate. Ca alternativă, reclamantul a susținut că profitul-țintă ar putea fi determinat în raport cu profitul țintă al bicicletelor tradiționale (8 %), ajustat în sens crescător cu 1,5 % pentru a reflecta tehnologia suplimentară, o valoare adăugată mai mare și cerințele suplimentare în materie de investiții. Reclamantul a susținut că, în alte cazuri, Comisia s-a abătut de la metodologia standard de stabilire a profitului-țintă în funcție de circumstanțele relevante.

                     (769)

                     Comisia reamintește că profitul-țintă reprezintă profitul pe care industria din Uniune în ansamblu îl poate atinge în absența subvenționării prejudiciabile. În consecință, acesta nu poate fi stabilit pe baza profitului obținut de un anumit număr de producători din Uniune. Prin urmare, argumentul a fost respins. În ceea ce privește afirmația alternativă (profitul-țintă utilizat în cadrul anchetei privind bicicletele tradiționale ajustat în sens crescător), Comisia reamintește că fiecare anchetă se desfășoară pe baza faptelor specifice cazului în ceea ce privește produsul în cauză, și nu pe baza faptelor stabilite în anchetele privind alte produse. În cazul de față, Comisia a confirmat că profitul-țintă utilizat era adecvat și că nu a existat niciun motiv pentru a se recurge la un profit-țintă al unui alt produs. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

                     (770)

                     Comisia a stabilit apoi nivelul de eliminare a prejudiciului, pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC incluși în eșantion, ajustat în mod corespunzător pentru costurile de export și taxele vamale, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă de către producătorii din Uniune incluși în eșantion. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

                     (771)

                     În plus, pentru producătorii-exportatori chinezi care au vândut numai biciclete electrice fără marcă, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost determinat prin reducerea cu 2,3 % a prețurilor neprejudiciabile ale industriei din Uniune. Această ajustare corespunde proporției costurilor de C & D și de proiectare identificate în conturile producătorilor din Uniune incluși în eșantion și verificați și reflectă faptul că aceste costuri sunt suportate de activitățile importatorilor de mărci. Nivelul de eliminare a prejudiciului a fost ajustat în consecință, fapt ce a condus la o reducere de 3 % - 5 % a marjei de prejudiciu. Ajustarea menționată a făcut obiectul unei cereri din partea Giant în urma comunicării constatărilor finale. Această cerere a fost acceptată, iar scăderea rezultată a marjei de subcotare a prețurilor indicative a fost comunicată fără alte observații.

                     (772)

                     Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „alte societăți cooperante” și pentru „toate celelalte societăți” este definit în același mod ca valoarea subvențiilor pentru aceste societăți (a se vedea considerentele 577-579).

               7.2.   Măsuri definitive

                     (773)

                     În lumina constatărilor de mai sus, o taxă compensatorie definitivă ar trebui să fie instituită la un nivel suficient pentru eliminarea prejudiciului cauzat de importurile care au făcut obiectul unor subvenții, fără a se depăși valoarea subvenției constatate.

                     (774)

                     Având în vedere gradul ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru societățile incluse în eșantion. Taxa pentru „toate celelalte societăți” va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă.

                     (775)

                     Pentru ceilalți producători-exportatori chinezi cooperanți neincluși în eșantion, enumerați în anexă, nivelul taxei definitive se stabilește la media ponderată a nivelurilor taxelor stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion.

                     (776)

                     În consecință, nivelurile taxei compensatorii propuse sunt după cum urmează:

                        Tabelul 25

                        Taxa compensatorie definitivă

                                 Valoarea subvenției

                                 Nivelul de eliminare a prejudiciului

                                 Nivelul taxei compensatorii

                                 Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                                 15,1 %

                                 73,4 %

                                 15,1 %

                                 Giant Electric Vehicle Co., Ltd.

                                 3,9 %

                                 24,6 %

                                 3,9 %

                                 Jinhua Vision Industry Co., Ltd și Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

                                 8,5 %

                                 18,8 %

                                 8,5 %

                                 Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                                 Yadea Technology Group Co., Ltd

                                 10,7 %

                                 62,9 %

                                 10,7 %

                                 Societăți cooperante neincluse în eșantion

                                 9,2 %

                                 33,5 %

                                 9,2 %

                                 Toate celelalte societăți

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                     (777)

                     Nivelul individual al taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, a fost stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, el reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în cursul anchetelor menționate. Acest nivel al taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă la nivel național „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societatea menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

                     (778)

                     O societate poate cere aplicarea nivelului individual al taxei dacă modifică ulterior numele entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii.

                     (779)

                     Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei compensatorii, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul PA.

                     (780)

                     Având în vedere jurisprudența recentă a Curții de Justiție (71), este oportun să se prevadă rata dobânzii de întârziere care urmează să fie plătită în caz de rambursare a taxelor definitive, întrucât dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale nu prevăd o astfel de rată a dobânzii, iar aplicarea normelor naționale ar conduce la denaturări nejustificate între operatorii economici, în funcție de statul membru care este ales pentru vămuire.

               8.   ÎNREGISTRAREA ȘI EFECTUL RETROACTIV

                     (781)

                     Așa cum s-a menționat în considerentul 21 de mai sus, la 3 mai 2018, Comisia a publicat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/671 (denumit în continuare „regulamentul de înregistrare”) (72), prin care importurile de biciclete electrice din RPC sunt supuse înregistrării începând cu data de 4 mai 2018.

                     (782)

                     La 18 iulie 2018, Comisia a publicat Regulamentul de punere în aplicare 2018/1012 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile aceluiași produs originar din RPC („regulamentul antidumping”), printr-o anchetă care fusese deschisă la 20 octombrie 2017.

                     (783)

                     Începând cu 18 iulie 2018, obligația de înregistrare a importurilor în scopul asigurării protecției împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping a fost eliminată prin regulamentul antidumping. În ceea ce privește prezenta anchetă antisubvenție și având în vedere constatările de mai sus, înregistrarea importurilor în scopul anchetei antisubvenții, în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, ar trebui să înceteze.

                     (784)

                     În acest caz, nu au fost aplicate măsuri compensatorii provizorii. În consecință, Comisia a decis ca taxa compensatorie definitivă să nu se perceapă retroactiv.

               9.   OFERTA DE ANGAJAMENT DE PREȚ

                     (785)

                     În urma comunicării constatărilor, un producător-exportator chinez, Wettsen Corporation, a prezentat o ofertă de angajament de preț.

                     (786)

                     Wettsen Corporation nu a fost inclusă în eșantion și, deși a cerut o examinare individuală, această cerere, împreună cu toate celelalte cereri de examinare individuală au fost respinse.

                     (787)

                     Oferta de angajament de preț a fost respinsă din mai multe motive, care au fost comunicate întreprinderii Wettsen Corporation într-o scrisoare separată. Sunt invocate următoarele motive:

                                 —

                                 în primul rând, Wettsen Corporation are o parte afiliată în afara RPC care produce, de asemenea, biciclete electrice;

                                 —

                                 în al doilea rând, oferta de angajament de preț a stabilit prețul minim la import („PMI”) numai pentru trei tipuri principale de biciclete electrice care nu acoperă toate tipurile de biciclete exportate către Uniune în cursul perioadei de anchetă; și

                                 —

                                 în al treilea rând, deoarece PMI propus per tip a fost o medie a prețurilor de vânzare în cadrul acestui tip, ar fi permis vânzările de biciclete electrice cu prețuri mai ridicate la prețuri prejudiciabile de către Wettsen Corporation, în timp ce aparent ar fi în conformitate cu PMI.

               10.   COMUNICAREA CONSTATĂRILOR

                     (788)

                     Părțile interesate au fost informate de faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea instituirii unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză.

                     (789)

                     Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1

               1.   Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de biciclete, triciclete sau similare cu pedalare asistată, cu un motor electric auxiliar originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 8711 60 10 și ex 8711 60 90 (codul TARIC 8711609010).

               2.   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei compensatorii definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:

                           Țara

                           Societatea

                           Taxă compensatorie definitivă

                           Cod adițional TARIC

                              Republica Populară Chineză

                           Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                           15,1 %

                           C382

                           Giant Electric Vehicle Co. (Kunshan), Ltd.

                           3,9 %

                           C383

                           Jinhua Vision Industry Co., Ltd și Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

                           8,5 %

                           C384

                           Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

                           17,2 %

                           C385

                           Yadea Technology Group Co., Ltd

                           10,7 %

                           C463

                           Alte societăți cooperante enumerate în anexa I

                           9,2 %

                           A se vedea anexa I

                           Societăți care nu au cooperat la ancheta antisubvenție dar care au cooperat în ancheta antidumping desfășurată în paralel și enumerate în anexa II

                           17,2 %

                           A se vedea anexa II

                           Toate celelalte societăți

                           17,2 %

                           C999

               3.   Aplicarea nivelului individual al taxei compensatorii stabilit pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant al entității care a emis factura în cauză, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific că (volumul) de biciclete electrice vândute la export în Uniunea Europeană care fac obiectul prezentei facturi au fost fabricate de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” Dacă nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru „toate celelalte societăți”.

               4.   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare referitoare la taxele vamale. Dobânda de întârziere care urmează să fie plătită în cazul unei rambursări care dă naștere unui drept de plată a unei dobânzi de întârziere corespunde ratei aplicate de Banca Centrală Europeană pentru operațiunile sale principale de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în vigoare în prima zi calendaristică a lunii în care cade data scadenței, majorată cu un punct procentual.

            Articolul 2
            Înregistrarea importurilor în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/671 de supunere la înregistrare a importurilor de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză încetează. Nu se percepe o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor înregistrate.

            Articolul 3
            Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 17 ianuarie 2019.

                  Pentru Comisie

                  Președintele

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

            (2)  JO C 440, 21.12.2017, p. 22.

            (3)  Termenul „GC” este utilizat în prezentul regulament în sens larg, el incluzând Consiliul de Stat, precum și toate ministerele, departamentele, agențiile și administrațiile de la nivel central, regional sau local.

            (4)  JO L 181, 18.7.2018, p. 7.

            (5)  JO C 353, 20.10.2017, p. 19.

            (6)  Plângere, anexa 10.

            (7)  Plângere, anexa 9.

            (8)  JO L 113, 3.5.2018, p. 4.

            (9)  Puterea nominală continuă maximă.

            (10)  Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri. Text cu relevanță pentru SEE (JO L 60, 2.3.2013, p. 52).

            (11)  Catalogul liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale (ediția 2011).

            (12)  Capitolul III articolul 12 din Decizia nr. 40.

            (13)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 al Consiliului, JO L 73, 15.3.2013, considerentul 182 (Oțel cu acoperire organică).

            (14)  Legea Republicii Populare Chineze privind activele publice ale întreprinderilor, Decretul nr. 5 al Președintelui Republicii Populare Chineze, 28 octombrie 2008, articolele 11 și 12.

            (15)  Legea Republicii Populare Chineze privind reglementarea și supravegherea industriei bancare, Ordinul nr. 58 al Președintelui Republicii Populare Chineze, 31 octombrie 2006.

            (16)  A se vedea considerentul 179 pentru băncile de stat cooperante și considerentul 210 pentru numele și datele băncilor de stat necooperante.

            (17)  WT/DS379/AB/R (SUA – Taxe antidumping și compensatorii pentru anumite produse din China), Raportul Organului de Apel din 11 martie 2011, DS 379, punctul 318. A se vedea, de asemenea WT/DS436/AB/R [SUA — Oțel carbon (India)], Raportul organului de apel din 8 decembrie 2014, punctele 4.9 - 4.10, 4.17 – 4.20 și WT/DS437/AB/R (Statele Unite – Măsuri compensatorii aferente anumitor produse din China), Raportul organului de apel din 18 decembrie 2014, punctul 4.92.

            (18)  EXIM a prezentat doar un rezumat al statutului său, dar nu și versiunea completă a acestuia.

            (19)  Raportul anual al ICBC, 2016, p. 22.

            (20)  În conformitate cu Măsurile de punere în aplicare ale CBRC, referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile comerciale cu finanțare chineză [Ordinul nr. 1 al CBRC (2017)], Măsurile de punere în aplicare ale CBRC, referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile cu finanțare din străinătate [Ordinul nr. 4 al CBRC (2015)], Măsurile administrative privind calificările directorilor și ale funcționarilor superiori ai instituțiilor financiare din sectorul bancar [Ordinul nr. 3 al CBRC (2013)].

            (21)  JO L 176, 30.6.2016, p. 55, considerentul 132.

            (22)  WT/DS/296 [DS296 Statele Unite ale Americii — Anchetă privind taxa compensatorie pentru memorie dinamică cu acces aleator (DRAMS) din Coreea], Raportul Organului de Apel din 21 februarie 2005, punctul 116.

            (23)  Raportul Organului de Apel, DS 296, punctul 116.

            (24)  Raportul Organului de Apel, DS 296, punctul 115.

            (25)  Raportul Organului de Apel, DS 296, punctul 114, care este de acord cu Raportul grupului special, DS 194, punctul 8.31. în acest sens.

            (26)  Raportul Organului de Apel, DS 296, punctul 115.

            (27)  JO L 176, 30.6.2016, p. 55, capitolul 3.4.4, considerentele 152-244.

            (28)  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

            (29)  Documentul de lucru al FMI „Resolving China's Corporate Debt Problem” (Soluționarea problemei datoriilor întreprinderilor din China), de Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, octombrie 2016, WP/16/203.

            (30)  Livingston, M. Poon, W.P.H. și Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry (Sunt ratingurile de credit chineze relevante? Un studiu al pieței obligațiunilor și al sectorului ratingului de credit din China), Journal of Banking & Finance, p. 24.

            (31)  Price, A.H., Brightbill T.C., DeFrancesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. și Neelakantan, U. (2017). China's broken promises: why it is not a market-economy (Promisiuni încălcate: motivul pentru care China nu este o economie de piață), Wiley Rein LLP, p. 68.

            (32)  Pentru un exemplu concret, a se vedea Reuters. 2016. Fitch Rates Shougang's USD Senior Notes Final‘A-’ (Fitch acordă obligațiunilor de rang superior în USD ale Shougang ratingul final „A-”) https://www.reuters.com/article/idUSFit982112, (accesat la 21 octombrie 2017).

            (33)  Lin, L.W. și Milhaupt, C.J. 2016. Bonded to the State: A Network Perspective on China's Corporate Debt Market (Obligați față de stat: o perspectivă în rețea a pieței datoriei corporative din China). Columbia Law and Economics Working Paper No. 543, p. 20; Livingstone, M. Poon, W.P.H. și Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry (Sunt ratingurile de credit chineze relevante? Un studiu al pieței obligațiunilor și al sectorului ratingului de credit din China), Journal of Banking & Finance, p. 9.

            (34)  A se vedea Tentative Measures for the Administration of the Credit Rating Business Regarding the Securities Market Promulgated by Chinese Securities Regulatory Commission, Order of the China Securities Regulatory Commission [2007] No. 50, 24 August 2007 [Măsuri provizorii pentru administrarea activității de rating de credit în ceea ce privește piața valorilor mobiliare, promulgate de Comisia de reglementare a valorilor mobiliare din China, Ordinul Comisiei de reglementare a valorilor mobiliare din China nr. 50 din 24 august 2007]; precum și Notice of the People's Bank of China on Qualifications of China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. and other Institutions Engaged in Corporate Bond Credit Rating Business (Comunicatul Băncii Populare Chineze privind calificările China Cheng Xin Securities Rating Co, Ltd. și ale altor instituții implicate în activitatea de rating de credit al obligațiunilor corporative nr. 547 din 16 decembrie 1997, Yinfa).

            (35)  A se vedea Announcement of PBOC on Issues concerning the Credit Rating Business Carried out by Credit Rating Agencies on the Interbank Bond Market (Anunțul PBOC privind chestiuni legate de activitatea de rating de credit desfășurată de agențiile de rating de credit pe piața obligațiunilor interbancare), în vigoare la 1 iulie 2017.

            (36)  În cazul împrumuturilor cu dobândă fixă. Pentru împrumuturile cu dobândă variabilă, a fost luată în calcul valoarea de referință a ratei dobânzii aplicată de PBOC în cursul perioadei de anchetă.

            (37)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17), considerentele 175-187.

            (38)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 al Comisiei din 9 noiembrie 2018 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163. (JO L 283, 12.11.2018, p. 1), considerentele 256-258.

            (39)  Comisioane percepute de HSBC UK: https://www.business.hsbc.co.uk/…/pdfs/en/bus_bnkg_price_list.pdf.

            (40)  https://www.bankofcanada.ca/wp-content/uploads/2018/06/SDP-2018-6.pdf.

            (41)  A se vedea nota de subsol 40.

            (42)  A se vedea în special paginile 1, 2 și 7.

            (43)  https://www.exim.gov/sites/default/files//managed-documents/Ebook-ECI-With%20Case%20Study-Final%20March%202015.pdf.

            (44)  Raportul grupului special WT/DS299, CE – DRAMs, punctul 7.105.

            (45)  http://www.chinabgao.com/report/4051392.html.

            (46)  Raport al Organului de Apel, SUA — Anchetă privind taxele compensatorii referitoare la DRAM, punctul 114.

            (47)  Idem, nota de subsol 45, punctul 114.

            (48)  Ibidem, nota de subsol 45, punctul 116.

            (49)  Raportul grupului special, SUA – Limitarea exporturilor, punctul 8.29.

            (50)  Raport al Organului de Apel, SUA — Anchetă privind taxele compensatorii referitoare la DRAM, punctul 115.

            (51)  http://www.chinabgao.com/report/4134952.html.

            (52)  Raport al Organului de Apel, SUA — Anchetă privind taxele compensatorii referitoare la DRAM, punctul 114.

            (53)  Idem, nota de subsol 45, punctul 114.

            (54)  Ibidem, nota de subsol 45, punctul 116.

            (55)  Raportul grupului special, SUA – Limitarea exporturilor, punctul 8.29.

            (56)  Raport al Organului de Apel, SUA — Anchetă privind taxele compensatorii referitoare la DRAM, punctul 115.

            (57)  A se vedea, printre altele, în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 452/2011 al Consiliului (JO L 128, 14.5.2011, p. 18) (hârtia cretată de calitate superioară), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 al Consiliului (JO L 73, 15.3.2013, p. 16) (oțel cu acoperire organică), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014 al Comisiei (JO L 367, 23.12.2014, p. 22) (fibre de sticlă cu filament), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 al Comisiei (JO L 56, 3.3.2017, p. 1) (panouri solare), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei (JO L 146, 9.6.2017, p. 17) (HRF).

            (58)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 al Comisiei, JO L 56, 3.3.2017, p. 1
            (Panouri solare), considerentele 421 și 425.

            (59)  A se vedea secțiunea 3.1 de mai sus.

            (60)  https://www.ixueshu.com/document/1124f83795d6abfc.html

            (61)  A se vedea, printre altele, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 452/2011 al Consiliului, JO L 128, 14.5.2011, p. 18 (hârtia cretată de calitate superioară), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 al Consiliului, JO L 73, 15.3.2013 p. 16 (oțel cu acoperire organică), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 al Comisiei, JO L 56, 3.3.2017, p. 1 (panouri solare), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014 al Comisiei, JO L 367, 23.12.2014, p. 22. (fibre de sticlă cu filament), Decizia de punere în aplicare 2014/918 a Comisiei, JO L 360, 16.12.2014, p. 65 (fibre discontinue din poliester).

            (62)  Astfel cum a admis Tribunalul în cauza T-444/11 Gold East Paper și Gold Huacheng Paper/Consiliul, hotărârea Tribunalului din 11 septembrie 2014, ECLI:EU:T:2014:773.

            (63)  https://en.wikipedia.org/wiki/Economy_of_Maharashtra

            (64)  https://en.wikipedia.org/wiki/Jinhua

            (65)  https://en.wikipedia.org/wiki/Kunshan

            (66)  http://unn.people.com.cn/n1/2017/1009/c14717-29576902.html

            (67)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17), considerentul 330.

            (68)  JO C 394, 17.12.1998, p. 6.

            (69)  Cum ar fi, de exemplu, în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 452/2011 al Consiliului (JO L 128, 14.5.2011, p. 18) (hârtia cretată de calitate superioară), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 al Consiliului (JO L 73, 15.3.2013, p. 16) (oțel cu acoperire organică), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 al Comisiei (JO L 56, 3.3.2017, p. 1) (panouri solare), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014 al Comisiei (JO L 367, 23.12.2014, p. 22) (fibre de sticlă cu filament), Decizia de punere în aplicare 2014/918 a Comisiei (JO L 360, 16.12.2014, p. 65) (fibre discontinue din poliester).

            (70)  A se vedea, de asemenea, mutatis mutandi, WT/DS294/AB/RW, SUA – Reducerea la zero (articolul 21.5 DSU), raportul Organului de Apel din 14 mai 2009, punctul 453.

            (71)  Hotărârea Curții (Camera a treia) din 18 ianuarie 2017, Wortmann v/Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, EU:C:2017:19, punctele 35-39.

            (72)  JO L 113, 3.5.2018, p. 4.

            ANEXA I

                        Denumirea societății

                        Provincia

                        Cod adițional TARIC

                        Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C386

                        Active Cycles Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C387

                        Aigeni Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C388

                        Alco Electronics (Dongguan) Limited

                        Guangdong

                        C390

                        Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C392

                        Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C393

                        Changzhou Fujiang Vehicle Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C484

                        Changzhou Rich Vehicle Technology Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C395

                        Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C398

                        Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C397

                        Cycleman E-Vehicle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C400

                        Dongguan Benling Vehicle Technology Co. Ltd

                        Guangdong

                        C401

                        Dongguan Honglin Industrial Co. Ltd

                        Guangdong

                        C402

                        Easy Electricity Technology Co., Ltd.

                        Hebei

                        C451

                        Foshan Lano Bike Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C405

                        Foshan Zenith Sports Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C406

                        Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C410

                        Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C411

                        Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C415

                        Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C416

                        Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C417

                        Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C418

                        Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C419

                        Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C420

                        Jinhua Jobo Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C421

                        Jinhua Lvbao Vehicles Co. Ltd

                        Zhejiang

                        C486

                        Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C422

                        Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C424

                        Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C425

                        Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C426

                        Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C427

                        Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

                        Guangdong

                        C402

                        Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C429

                        Ningbo Bestar Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C430

                        Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C431

                        Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C432

                        Ningbo Oner Bike Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C433

                        Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C435

                        Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C437

                        Pronordic E-Bikes Limited Company

                        Jiangsu

                        C438

                        Shenzhen Shenling Car Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C442

                        Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C443

                        Skyland Sport Tech Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C444

                        Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C446

                        Suzhou Leisger Vehicle Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C487

                        Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C449

                        Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C450

                        Ubchoice Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C452

                        Wettsen Corporation

                        Shandong

                        C454

                        Wuxi Shengda Bicycles Co., Ltd și Wuxi Shengda Vehicle Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C458

                        Wuxi United Mobility Technology Inc

                        Jiangsu

                        C459

                        Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C462

                        Yong Qi (China) Bicycles Industrial Corp

                        Jiangsu

                        C464

                        Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd.

                        Zhejiang

                        C466

                        Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C467

                        Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C468

                        Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C469

                        Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C470

                        Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C472

                        Zhejiang Hangpai Electric Vehicle Co. Ltd

                        Zhejiang

                        C488

                        Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C473

                        Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C474

                        Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C475

                        Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C477

                        Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd.,
                        Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd. și
                        Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C478

                        Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C480

            ANEXA II

                        Denumirea societății

                        Provincia

                        Cod adițional TARIC

                        Aima Technology Group Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C389

                        Beijing Tsinova Technology Co., Ltd.

                        Beijing

                        C391

                        Changzhou Hj Pedal Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C394

                        Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C396

                        Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd.

                        Tianjin

                        C399

                        Eco International Elebike Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C403

                        Everestt International Industries Ltd.

                        Jiangsu

                        C404

                        Geoby Advance Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C407

                        Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd.

                        Guangdong

                        C408

                        Guangdong Shunde Junhao Technology Development Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C409

                        Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C412

                        Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd.

                        Zhejiang

                        C413

                        Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C414

                        Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C423

                        Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C428

                        Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C434

                        Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C436

                        Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd.

                        Shandong

                        C439

                        Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd.

                        Shanghai

                        C440

                        Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd.

                        Guangdong

                        C441

                        Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C445

                        Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C447

                        Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C448

                        Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

                        Guangdong

                        C453

                        Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C455

                        Wuxi Merry Ebike Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C456

                        Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd.

                        Jiangsu

                        C457

                        Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C460

                        Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C461

                        Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C465

                        Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C471

                        Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd.

                        Zhejiang

                        C476

                        Zhongshan Qiangli Electronics Factory

                        Guangdong

                        C479