title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 757/2011 al Comisiei din 27 iulie 2011 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

text:
               2.8.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 199/37

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 757/2011 AL COMISIEI
   din 27 iulie 2011
   privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),
   întrucât:

               (1)

               Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

               (2)

               Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții UE specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

               (3)

               În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a aceluiași tabel.

               (4)

               Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (2), pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament.

               (5)

               Comitetul Codului vamal nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana 2 a aceluiași tabel.
   Articolul 2
   Informațiile tarifare obligatorii furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament pot fi invocate în continuare pentru o perioadă de trei luni, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 27 iulie 2011.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         Algirdas ŠEMETA

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

      (2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

      ANEXĂ

                  Descrierea mărfurilor

                  Clasificare
                  (Cod NC)

                  Motive

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Încălțăminte care nu acoperă glezna și care nu poate fi identificată ca fiind pentru bărbați sau pentru femei, cu tălpile interioare cu o lungime de peste 24 cm.
                  Talpa exterioară este din cauciuc, iar talpa intermediară din polimeri cu densitate redusă.
                  Fața este constituită din bucăți de material textil, din piele și din material plastic.
                  Un material textil gri acoperă întreaga suprafață a feței, cu excepția unei părți de material textil alb (fetru) [2 (1)] de pe călcâiul articolului de încălțăminte (a se vedea fotografia nr. 655 B).
                  Acest material textil alb este acoperit cu mai multe bucăți de piele gri. El este acoperit în cea mai mare parte de o bucată pe călcâi [C (1)] și parțial de două bucăți de-a lungul ambelor părți laterale ale articolului de încălțăminte [D (1)] și de două bucăți curbate în jurul restului piciorului [B (1)] (a se vedea fotografia nr. 655 C).
                  La extremitatea călcâiului, acest material textil alb este acoperit de o bucată de material textil impermeabil de culoare neagră și de o bucată de material plastic gri închis [b (1)], cusută deasupra (a se vedea fotografia nr. 655 C). Materialul textil negru este vizibil prin micile deschizături din bucata de material plastic.
                  Materialele textile de culoare gri menționate mai sus sunt cusute între ele și sunt fixate de talpă. Pe una dintre părțile laterale ale articolului de încălțăminte, două bucăți de material textil gri sunt îmbinate cu ajutorul unei cusături în zigzag, la care se adaugă câte o cusătură pe mijloc aplicată pe ambele părți laterale ale cusăturii în zigzag (a se vedea fotografia nr. 655 D). Aceleași cusături pe mijloc servesc și pentru fixarea unei fâșii de material textil sub cele două bucăți de material textil pentru a întări ansamblul.
                  În partea din față a articolului de încălțăminte, o bucată de material plastic gri [a (1)] acoperă materialul textil gri de dedesubt.
                  Pe ambele părți laterale ale articolului de încălțăminte sunt fixate de materialul textil bucăți de piele gri [A (1)] și peste bucata de piele/materialul textil gri s-au adăugat de asemenea patru benzi verticale de material textil [1 (1)] (a se vedea fotografiile nr. 655 A și 655 D). În plus, o bandă textilă este fixată ca o buclă de materialul textil la călcâiul articolului de încălțăminte.
                  (încălțăminte pentru antrenament)
                  (A se vedea fotografiile nr. 655 A, 655 B, 655 C și 655 D) (2)

                  6404 11 00

                  Clasificarea se stabilește în conformitate cu regulile generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, cu nota 4 literele (a) și (b) la capitolul 64 din Nomenclatura combinată, cu nota complementară 1 la capitolul 64 și cu textul codurilor NC 6404 și 6404 11 00.
                  La identificarea materialului constituent pentru fețe în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64, nu trebuie luată în considerare bucata de material plastic gri care acoperă partea din față a articolului de încălțăminte [a (1)], deoarece aceasta protejează degetele, întărind materialul textil gri de dedesubt.
                  În mod similar, nu trebuie luate în considerare cele patru benzi verticale din material textil [1 (1)] prezente pe ambele părți laterale ale articolului de încălțăminte, întrucât acestea întăresc părțile laterale ale articolului, și nici bucla din material textil de la călcâiul articolului de încălțăminte, aceasta fiind un accesoriu care ajută la încălțat.
                  De asemenea, nu trebuie luate în considerare bucățile de piele gri fixate de materialul textil gri pe ambele părți laterale ale articolului de încălțăminte [A (1)], deoarece și acestea întăresc părțile laterale ale articolului.
                  Materialul textil alb [2 (1)] nu poate fi considerat material constituent al feței pentru că nu este nici măcar parțial expus pe suprafața exterioară a articolului de încălțăminte [a se vedea notele de la capitolul 64 din Nomenclatura combinată, Considerații generale, punctul 1 litera (a), prima teză din al doilea paragraf].
                  În schimb, bucățile de piele gri [B, C, D (1)] care acoperă majoritatea materialului textil alb sau o parte din acesta [2 (1)] (a se vedea fotografiile nr. 655 B și nr. 655 C) reprezintă material constituent al feței, deoarece suprafața acestora este parțial sau total expusă pe suprafața exterioară și nu sunt nici accesorii, nici întărituri.
                  Materialul textil impermeabil de culoare neagră de sub materialul plastic gri închis de la călcâiul articolului de încălțăminte [b (1)] nu reprezintă material constituent al feței, deoarece este doar o inserție care împiedică apa să pătrundă prin deschizăturile bucății de material plastic. De aceea, și bucata de material plastic gri închis de la călcâiul articolului de încălțăminte reprezintă material constituent al feței în sensul notei 4 litera (a) de la capitolul 64.
                  Materialele textile de culoare gri sunt materiale constituente ale feței în sensul notei 4 litera (a) de la capitolul 64, deoarece sunt fixate atât unele de altele, cât și de celelalte materiale constituente ale feței, identificate mai sus [B, C, D, b (1)] printr-o metodă durabilă de asamblare [a se vedea notele de la capitolul 64 din Nomenclatura combinată, Considerații generale, punctul 1 litera (a) ultima teză din al doilea paragraf, coroborată cu punctul 1 litera (c) ultima teză din al doilea paragraf].
                  Mai mult, materialele constituente ale feței, identificate mai sus, [B, C, D, b (1) și materialele textile de culoare gri] (a se vedea fotografia nr. 655 C), prezintă caracteristicile unei fețe, și anume sprijină suficient piciorul astfel încât să-i permită persoanei care poartă articolul de încălțăminte să meargă cu acesta (a se vedea a doua teză din primul paragraf al notei complementare 1 de la capitolul 64).
                  După înlăturarea întăriturilor și a accesoriilor menționate anterior (a se vedea fotografia nr. 655 C), materialele textile de culoare gri au o suprafață exterioară mai mare decât a celorlalte materiale [B, C, D, b (1)] identificate mai sus ca materiale constituente ale feței și, prin urmare, se consideră că fața articolului de încălțăminte este din materiale textile în sensul notei 4 litera (a) de la capitolul 64.
                  Partea tălpii care intră în contact cu solul este din cauciuc în sensul notei 4 litera (b) de la capitolul 64. În consecință, încălțămintea are o talpă exterioară din cauciuc.

         (1)  Numărul/litera se referă la numerele/literele din fotografii.

         (2)  Fotografiile au un caracter strict informativ.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 307/2014 al Consiliului din 24 martie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări intermediare efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

text:
               27.3.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 91/1

      REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 307/2014 AL CONSILIULUI

   din 24 martie 2014
   de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări intermediare efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),
   având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană, după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.   Măsuri în vigoare

               (1)

               În urma unei anchete („ancheta inițială”), Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 682/2007 (2), a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, încadrat în prezent la codurile NC ex 2001 90 30 și ex 2005 80 00, originar din Thailanda. Măsura a luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,1 % și 12,9 %.

               (2)

               Prin Regulamentul (CE) nr. 954/2008 (3), Consiliul a modificat măsurile aflate în vigoare cu privire la un producător-exportator și, prin urmare, nivelul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”, aceasta fiind cuprinsă, în consecință, între 3,1 % și 14,3 %.

               (3)

               În urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază („reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor”), Consiliul a menținut taxa cuprinsă între 3,1 % și 14,3 % prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului (4).

         2.   Cererea de reexaminare

               (4)

               Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost înaintată de către River Kwai International Food Industry Co. Ltd („solicitantul”), un producător-exportator din Thailanda.

               (5)

               Obiectul cererii se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant.

               (6)

               În cererea sa, solicitantul a oferit dovezi prima facie în sprijinul faptului că, în ceea ce privește dumpingul referitor la solicitant, circumstanțele pe baza cărora au fost impuse măsurile aflate în vigoare s-au modificat și că modificările au un caracter durabil.

               (7)

               În special, solicitantul a susținut că modificarea circumstanțelor se referă la modificări ale gamei de produse pe care acesta le comercializează, care au un impact direct asupra costului de producție a acestora. Comparația dintre prețurile pe care solicitantul le practică pe piața internă și prețurile de export către Uniune a arătat că marja de dumping pare să fie mai scăzută decât nivelul măsurilor actuale.

         3.   Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale

               (8)

               După consultarea Comitetului consultativ, Comisia a stabilit că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale limitate la examinarea dumpingului cu privire la solicitant. Astfel, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (5) din 14 februarie 2013 („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

         4.   Perioada anchetei de reexaminare

               (9)

               Ancheta privind dumpingul a vizat perioada 1 iulie 2011-31 decembrie 2012 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

         5.   Părțile vizate de anchetă

               (10)

               Comisia a notificat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația de producători din Uniune (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, „AETMD”) cu privire la deschiderea reexaminării intermediare.

               (11)

               Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

               (12)

               Observațiile înaintate în scris de către AETMD au fost analizate și luate în considerare, acolo unde s-a considerat adecvat.

               (13)

               Pentru a obține informațiile necesare în vederea anchetei, Comisia a trimis solicitantului un chestionar și a primit răspunsul în termenul stabilit în acest scop.

               (14)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului. Comisia a efectuat o verificare la sediile solicitantului din Thailanda, în Bangkok și Kanchanaburi.

         2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (15)

               Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din ancheta inițială și din ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume porumb dulce (Zea mays var. saccharata) boabe, preparat sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, încadrat în prezent la codul NC ex 2001 90 30, și porumb dulce (Zea mays var. saccharata) boabe, preparat sau conservat în alt mod decât în oțet sau în acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, încadrat în prezent la codul NC ex 2005 80 00, originar din Thailanda.

         2.   Produsul similar

               (16)

               Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială și s-a confirmat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, porumbul dulce produs și vândut în Uniune și cel produs și vândut în Thailanda au, în principal, aceleași caracteristici fizice și chimice, precum și aceleași aplicații de bază ca porumbul dulce produs în Thailanda și vândut la export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         3.   DUMPINGUL

   1.   Determinarea valorii normale

               (17)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne totale de produs similar ale solicitantului în timpul PAR au fost reprezentative. Vânzările interne sunt reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune în timpul PAR.

               (18)

               Vânzările totale interne ale produsului similar au fost considerate reprezentative.

               (19)

               Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile în mod direct cu tipurile vândute la export către Uniune.

               (20)

               Pentru fiecare dintre tipurile de produs, Comisia a stabilit dacă vânzările pe piața internă sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative atunci când volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți în timpul PAR reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil.

               (21)

               Comisia a stabilit că, pentru toate tipurile de produs vândute la export către Uniune, vânzările pe piața internă ale solicitantului au fost efectuate în cantități reprezentative.

               (22)

               Ulterior, Comisia a stabilit proporția vânzărilor rentabile către clienți independenți pe piața internă pentru fiecare tip de produs în timpul PAR, pentru a hotărî dacă va folosi vânzările reale pe piața internă pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

               (23)

               Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările sunt sau nu rentabile, dacă:

                           —

                           volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț net egal cu costul de producție calculat sau mai mare decât acesta, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și

                           —

                           prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este egal cu costul de producție unitar sau mai mare decât acesta.

               (24)

               Analiza Comisiei cu privire la vânzările pe piața internă a arătat că vânzările pe piața internă au fost rentabile în proporție de peste 90 % și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție unitar. Prin urmare, valoarea normală a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul PAR.

         2.   Determinarea prețului de export

               (25)

               Toate vânzările la export ale solicitantului către Uniune au fost efectuate direct către clienți neafiliați din Uniune sau din Thailanda. Prin urmare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

         3.   Comparație

               (26)

               Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică.

               (27)

               Acolo unde a fost necesar, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

               (28)

               Au fost acordate ajustări, atunci când acestea au fost aplicabile și justificate în mod corespunzător, pentru diferențe în ceea ce privește costurile de transport, cheltuielile de asigurare, costurile de manipulare și încărcare, costurile referitoare la ambalare, comisioanele, costurile creditului și taxele bancare.

               (29)

               Solicitantul a solicitat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază pentru o diferență între valoarea mărcii atunci când vânzarea se face sub marcă proprie pe piața internă și valoarea mărcii atunci când vânzarea se face sub marcă proprie pe piața Uniunii. Conform afirmațiilor sale, valoarea mărcii solicitantului este mai mare pe piața thailandeză decât pe piața Uniunii. Pentru a-și justifica cererea, solicitantul a făcut referire la ajustarea efectuată în ancheta inițială și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.

               (30)

               Cu toate acestea, situația solicitantului în cadrul prezentei reexaminări intermediare este diferită față de situația altor producători-exportatori cărora li s-a acordat o ajustare în ancheta inițială și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor. Ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale și în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor se referă în mod specific la producătorii-exportatori ale căror vânzări pe piața internă se fac sub marcă proprie, în timp ce vânzările lor în Uniune se fac sub marca distribuitorului. În cadrul prezentei reexaminări intermediare, vânzările solicitantului se fac sub marcă proprie atât pe piața internă, cât și pe piața Uniunii. În plus, ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale și reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor au fost efectuate asupra marjei de profit în vederea construirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În cadrul prezentei reexaminări intermediare, valoarea normală se bazează însă pe prețurile reale ale solicitantului pe piața internă.

               (31)

               În ceea ce privește pretinsa lipsă de valoare a mărcii atunci când vânzarea se face pe piața Uniunii, importatorul produsului în cauză care poartă marca solicitantului este specializat în importurile de produse alimentare de marcă, în special din Asia. Solicitantul nu a clarificat și nici nu a dovedit de ce vânzările către respectivul importator ar avea o valoare mai mică decât valoarea mărcii pe piața internă a solicitantului. Prin urmare, Comisia a concluzionat că solicitantul nu a demonstrat că pretinsa diferență în ceea ce privește valoarea mărcii are impact asupra prețurilor sau asupra comparabilității acestora.

               (32)

               De asemenea, solicitantul a solicitat aceeași ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere faptul că solicitantul nu a demonstrat că pretinsa diferență are impact asupra prețurilor sau asupra comparabilității acestora, ajustarea nu a putut fi acceptată nici în temeiul dispoziției respective.

               (33)

               Prin urmare, cererea privind efectuarea unei ajustări în temeiul articolului 2 alineatul (10) literele (d) și (k) este respinsă.

               (34)

               În temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, solicitantul a solicitat, de asemenea, o ajustare pentru a ține cont de o reducere a taxei pe export, acordată de guvern. Guvernul plătește solicitantului o anumită sumă atunci când produsul în cauză este vândut la export, inclusiv pe piața Uniunii.

               (35)

               Solicitantul a demonstrat că o sumă reprezentând mai puțin de 0,5 % din valoarea facturii este plătită solicitantului pentru exporturile către piața Uniunii. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, dacă se îndeplinesc condițiile menționate la articolul respectiv, trebuie ajustată valoarea normală, și nu prețul de export, astfel cum cere solicitantul. În plus, ancheta a arătat că nu se poate stabili o legătură directă între plata primită de solicitant cu privire la produsul în cauză, atunci când este exportat către Uniune, și taxele la import pentru materiile prime încorporate efectiv în produs.

               (36)

               De asemenea, solicitantul a solicitat aceeași ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k). Cu toate acestea, dat fiind că solicitantul nu a demonstrat existența unei legături între reducerea taxei la export și stabilirea prețului produsului exportat în cauză, cererea nu a putut fi acceptată.

               (37)

               În consecință, cererea privind efectuarea unei ajustări pentru a ține cont de reducerea taxei la export, în temeiul articolului 2 alineatul (10) literele (b) și (k), este respinsă.

         4.   Dumpingul în cursul PAR

               (38)

               Valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs vizat exportat către Uniune a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al tipului de produs relevant corespunzător, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

               (39)

               Astfel, marja de dumping medie ponderată exprimată sub forma unui procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 3,6 %.

         4.   CARACTERUL DURABIL AL MODIFICĂRII CIRCUMSTANȚELOR

               (40)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă circumstanțele pe baza cărora a fost stabilită marja de dumping actuală s-au modificat și dacă modificarea are un caracter durabil.

               (41)

               În cererea sa de reexaminare, solicitantul s-a referit la modificările gamei de produse pe care le comercializează, care ar avea un impact direct asupra costului de producție a acestora. Ancheta a confirmat că, din cauza restructurării societății, solicitantul nu mai produce și nu mai comercializează unele produse pe care le producea și le vindea în cursul anchetei inițiale și că acest lucru a influențat costul de producție a produsului în cauză.

               (42)

               AETMD a menționat că este posibil ca restructurarea efectuată de solicitant să nu aibă caracter durabil, întrucât aceasta poate fi revocată cu ușurință.

               (43)

               Conducerea societății solicitantului poate, într-adevăr, dacă dorește, să revoce restructurarea. Cu toate acestea, nu există dovezi care să arate că hotărârea solicitantului de a restructura și de a raționaliza comercializarea produselor grupului între societățile din cadrul grupului nu ar avea caracter durabil. În plus, restructurarea a avut loc în 2009, ceea ce arată că noua structură a grupului este durabilă.

               (44)

               După comunicarea informațiilor, AETMD și-a reiterat opinia potrivit căreia modificarea care a stat la originea reexaminării nu poate fi considerată durabilă. Mai precis, aceasta a contestat impactul reorganizării interne a grupului asupra costului de producție, declarând că, în cadrul grupului, costurile pot fi pur și simplu realocate pentru a scădea valoarea normală. Din acest motiv, noul cost de producție nu poate fi considerat durabil. AETMD a menționat, de asemenea, că filiala responsabilă cu producerea și vânzarea de produse proaspete are aceeași adresă ca solicitantul. AETMD a susținut că acesta este un alt indiciu privind lipsa de profunzime și de durabilitate a reorganizării.

               (45)

               Ca răspuns la observațiile AETMD, prezentate în considerentul 44, solicitantul a subliniat că reorganizarea a determinat, de asemenea, îmbunătățirea sistemului de contabilizare a costurilor, care a permis identificarea și soluționarea blocajelor pentru a optimiza producția și a reduce costurile de producție. Solicitantul a declarat, de asemenea, că, în stadiul actual, revocarea reorganizării din 2009 ar fi un proces foarte complex, întrucât societatea-mamă a solicitantului, Agripure Holding PLC, este cotată la bursa thailandeză.

               (46)

               Riscul revocării potențiale a reorganizării societății solicitantului a fost deja discutat în considerentul 43.

               (47)

               De asemenea, în vederea verificării acurateței afirmațiilor din cererea de deschidere a prezentei reexaminări, Comisia a comparat costul de producție a tipurilor de produs exportate către Uniune în cursul anchetei inițiale (și anume, înainte de reorganizarea societății solicitante din 2009) și în cursul PAR. Comparația a confirmat, într-adevăr, modificarea semnificativă a costului de producție unitar. Modificarea identificată a costurilor de producție unitare depășește o simplă realocare a costurilor, fiind datorată unei scăderi reale a costurilor indirecte de producție, precum cheltuielile de regie pentru fabricare și costul muncii.

               (48)

               În ceea ce privește faptul că solicitantul și filiala sa au aceeași adresă administrativă, aceasta este o practică comercială obișnuită. În plus, în timpul verificării efectuate la sediul solicitantului, Comisia a observat că liniile de producție și stocarea produselor finite din locație erau destinate producției de porumb dulce; nu exista niciun indiciu vizibil care să arate o eventuală producere și stocare a produselor proaspete vândute de filială.

               (49)

               Având în vedere argumentele AETMD și ale solicitantului și dat fiind că a fost identificată o scădere de facto a costului de producție unitar între momentul anchetei inițiale și PAR, argumentul înaintat de AETMD este respins.

               (50)

               AETMD a afirmat, de asemenea, că solicitantul intenționa să-și sporească, în 2013, capacitatea de producție cu aproximativ 40 %. Potrivit AETMD, acest fapt contrazice declarația solicitantului, conform căreia costul de producție nou, revizuit (de după restructurare) ar avea un caracter durabil.

               (51)

               Ancheta a confirmat, într-adevăr, că solicitantul este pe cale să-și sporească capacitatea de producție. Impactul capacității sporite a fost unul dintre factorii pe baza cărora s-a concluzionat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor că există un risc de continuare a dumpingului (6).

               (52)

               După comunicarea informațiilor, AETMD și-a reiterat afirmația potrivit căreia investiția într-o nouă capacitate de producție va influența cu siguranță costul de producție și, prin urmare, costul de producție utilizat ca referință principală, cu care au fost comparate prețurile pe piața internă în cadrul prezentei reexaminări (a se vedea considerentul 24), nu are caracter durabil. În special, AETMD a realizat un calcul pe baza surselor disponibile, pe baza căruia a concluzionat că, în comparație cu costurile curente, costurile totale vor crește cu aproximativ 10 % datorită creșterii costurilor amortizării.

               (53)

               Solicitantul nu a contestat afirmația făcută de AETMD cu privire la costurile crescute ale amortizării în sine, însă a subliniat că respectiva creștere a costurilor amortizării va fi compensată de creșterea venitului total (prin creșterea vânzărilor) și de scăderea altor costuri în urma sporirii gradului de automatizare.

               (54)

               Astfel cum s-a menționat în considerentul 51, în prezent solicitantul investește, într-adevăr, în noi unități de producție. Investițiile în noi unități de producție pot conduce la creșterea costurilor amortizării. În schimb, astfel cum a arătat solicitantul ca răspuns la observația AETMD, noile unități de producție pot aduce, de asemenea, modificări (față de liniile de producție existente), cum ar fi gradul de automatizare. Astfel de modificări ar trebui să aibă un efect direct de micșorare a costurilor legate de muncă și energie și ar putea să compenseze creșterea costului amortizării.

               (55)

               În concluzie, impactul total asupra costului de producție pe unitate produsă nu poate fi cuantificat înainte de inaugurarea noilor instalații și de reflectarea eventualelor costuri suplimentare în contabilitate.

               (56)

               Cu toate acestea, având în vedere obiectivul investiției (creșterea eficienței și a competitivității, reducerea costurilor de producție unitare) este de așteptat ca, cel puțin pe termen mediu-lung, să nu existe creșteri semnificative ale costului de producție unitar. În aceste circumstanțe, este de așteptat ca valoarea normală să se bazeze în continuare pe prețurile interne, precum în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, argumentul adus de AETMD trebuie să fie respins.

               (57)

               După comunicarea informațiilor, AETMD a contestat, de asemenea, caracterul durabil al noii marje de dumping. Aceasta a susținut că prețurile de export utilizate drept bază pentru calcularea marjei de dumping nu au fost reprezentative. În special, aceasta a afirmat că:

                           (a)

                           tonajul exportat în cursul PAR a fost prea mic pentru a fi considerat reprezentativ; și

                           (b)

                           în ceea ce privește considerentul 29, având în vedere faptul că tranzacțiile de export de produse sub marcă proprie au reprezentat aproape jumătate din totalul exporturilor în cursul PAR, prețurile de export ar trebui să fie considerate nereprezentative. AETMD a fost de părere că, în cazul în care măsurile propuse de diminuare a măsurilor ar intra în vigoare, este probabil ca cea mai mare parte a exporturilor către Uniune să fie realizate sub marca distribuitorului, la prețuri de export mai mici (7).

               (58)

               Întrucât cantitățile exportate către Uniune nu au fost semnificative, Comisia a verificat că prețurile de export ale solicitantului plătite sau care urmează să fie plătite, pentru Uniune, au fost reprezentative, comparându-le cu prețurile de export ale solicitantului plătite sau care urmează să fie plătite pentru exporturi către alte țări terțe. Prin urmare, s-a concluzionat că prețurile percepute clienților din Uniune au fost în concordanță cu cele pentru clienții de pe alte piețe de export.

               (59)

               Existența unor segmente de piață diferite, sub marcă proprie și sub marca distribuitorului, a fost confirmată în timpul anchetelor anterioare (8). Aceasta constituie o parte importantă a definiției diverselor tipuri de produse în cadrul definiției produsului vizat. Astfel, exporturile produselor sub marcă proprie au fost comparate cu vânzările pe piața internă ale produselor sub marcă proprie, iar vânzările la export ale produselor sub marca distribuitorului au fost comparate cu vânzările pe piața internă ale produselor sub marca distribuitorului.

               (60)

               Afirmația AETMD potrivit căreia exporturile viitoare vor consta, în principal, în produse sub marca distribuitorului este speculativă, nu este susținută cu probe și, prin urmare, este insuficientă pentru a contesta caracterul reprezentativ al exporturilor produselor sub marcă proprie în cursul PAR. Prin urmare, argumentul AETMD este respins.

               (61)

               AETMD a susținut, de asemenea, că scăderea taxei ar putea da naștere riscului de circumvenție a măsurilor.

               (62)

               Se reamintește că taxele aplicabile în prezent sunt deja diferențiate între producătorii-exportatori thailandezi. Astfel, riscul de circumvenție a măsurilor (de exemplu, prin utilizarea codului adițional TARIC cu taxe mai mici) există de la introducerea măsurilor inițiale. Stabilirea unei taxe mai mici pentru unul dintre producători-exportatori nu sporește în sine riscul de circumvenție a măsurilor de către Thailanda în ansamblu.

               (63)

               De asemenea, în cazul în care se primesc informații privind circumvenția taxelor, se poate iniția o anchetă corespunzătoare, cu condiția să se îndeplinească condițiile enumerate la articolul 13 din regulamentul de bază.

               (64)

               AETMD a afirmat, de asemenea, că este posibil ca solicitantul să fi crescut în mod artificial prețurile de export către Uniune prin compensarea încrucișată cu vânzări paralele de alte produse la prețuri micșorate artificial.

               (65)

               Astfel cum se arată în considerentul 58, prețurile de export ale produsului relevant către Uniune au fost în concordanță cu cele practicate față de țări terțe. Așadar, nu există indicii care să arate că prețurile de export către Uniune au fost crescute artificial în cursul PAR. Prin urmare, argumentul este respins.

         5.   MĂSURI ANTIDUMPING

               (66)

               Având în vedere rezultatele anchetei, Comisia consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză provenit de la River Kwai International Food Industry Co. Ltd.

               (67)

               De asemenea, la cererea solicitantului, adresa acestuia în Thailanda a fost modificată.

         6.   COMUNICAREA INFORMAȚIILOR

               (68)

               Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora s-a decis să se recomande modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013.

               (69)

               După comunicarea informațiilor, guvernul thailandez a susținut că nivelul mediu al taxei pentru exportatorii cooperanți care nu au fost incluși în eșantion ar trebui, de asemenea, să fie revizuit, pentru a ține seama de rezultatele prezentei reexaminări intermediare parțiale. Trebuie să se precizeze că cererea respectivă depășește domeniul limitat de aplicare al prezentei reexaminări, care vizează numai ajustarea nivelului existent al taxei antidumping pentru solicitant. Orice cerere de modificare a nivelului taxei antidumping ca urmare a unei pretinse modificări a circumstanțelor trebuie să fie înaintată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, cererea respectivă este respinsă,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Rubrica referitoare la River Kwai International Food Industry Co., Ltd din tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 este înlocuită cu următorul text:

                  Societatea

                  Taxa antidumping (%)

                  Codul adițional TARIC

                              „River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

                              99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

                              Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

                              Thailanda

                  3,6

                  A791”

   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 24 martie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. TSAFTARIS

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 682/2007 al Consiliului din 18 iunie 2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 159, 20.6.2007, p. 14).

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 954/2008 al Consiliului din 25 septembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 682/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 260, 30.9.2008, p. 1).

      (4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului din 2 septembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 244, 13.9.2013, p. 1).

      (5)  JO C 42, 14.2.2013, p. 7.

      (6)  A se vedea considerentele 49-75 din reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.

      (7)  A se vedea considerentul 86 din reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.

      (8)  A se vedea considerentul 85 din reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1609 al Comisiei din 7 septembrie 2016 de stabilire a coeficientului de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 26 august-2 septembrie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis de Regulamentul (CE) nr. 969/2006 pentru porumb

text:
               8.9.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 240/4

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1609 AL COMISIEI
   din 7 septembrie 2016
   de stabilire a coeficientului de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 26 august-2 septembrie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis de Regulamentul (CE) nr. 969/2006 pentru porumb
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (1) și (3),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 969/2006 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual de import de 277 988 de tone de porumb (număr de ordine 09.4131).

               (2)

               Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 969/2006 a stabilit la 138 994 de tone cantitatea aferentă subperioadei nr. 2 pentru perioada cuprinsă între 1 iulie-31 decembrie 2016.

               (3)

               Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse de la 26 august 2016 de la ora 13.00 și până la 2 septembrie 2016 la ora 13.00, ora Bruxelles-ului, sunt mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3).

               (4)

               De asemenea, este necesar să nu se mai elibereze licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 969/2006 pentru perioada contingentară în curs.

               (5)

               Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import din cadrul contingentului menționat la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 969/2006 (număr de ordine 09.4131), introduse de la 26 august 2016 de la ora 13.00 și până la 2 septembrie 2016 la ora 13.00, ora Bruxelles-ului, li se aplică un coeficient de atribuire de 57,925366 %.
   (2)   Depunerea de noi cereri de licențe de import în cadrul contingentului menționat la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 969/2006 (număr de ordine 09.4131) se suspendă de la 2 septembrie 2016, ora 13.00, ora Bruxelles-ului, pentru perioada contingentară în curs.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 7 septembrie 2016.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 969/2006 al Comisiei din 29 iunie 2006 privind deschiderea și administrarea unui contingent tarifar comunitar pentru importul de porumb originar din țările terțe (JO L 176, 30.6.2006, p. 44).

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).