title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 467/2010 al Consiliului din 25 mai 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de siliciu originar din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de siliciu originar din Republica Coreea, indiferent dacă acesta este declarat sau nu ca fiind originar din Republica Coreea, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

text:
               29.5.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 131/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 467/2010 AL CONSILIULUI
   din 25 mai 2010
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de siliciu originar din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de siliciu originar din Republica Coreea, indiferent dacă acesta este declarat sau nu ca fiind originar din Republica Coreea, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatele (2) și (3),
   având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURĂ

   1.   Măsurile în vigoare

               (1)

               În martie 2004, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 398/2004 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de siliciu originar din Republica Populară Chineză („RPC”). Nivelul taxei definitive aplicabil prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 49 %. Măsurile originale fuseseră instituite prin Regulamentul (CEE) nr. 2200/90 (3).

               (2)

               În ianuarie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 42/2007 al Consiliului (4), taxa antidumping definitivă a fost extinsă la importurile de siliciu expediat din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca fiind originar din Republica Coreea.

         2.   Cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și de reexaminare intermediară parțială

               (3)

               În urma publicării, în octombrie 2008, a unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de siliciu originar din RPC (5), Comisia a primit, la 1 decembrie 2008, o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, Comisia a primit la data de 18 decembrie 2008 o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

               (4)

               Cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a fost depusă de Euroalliages (Comitetul de legătură al industriilor de aliaje feroase) în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoritară, în acest caz 100 %, din producția de siliciu a Uniunii. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

               (5)

               Cererea de reexaminare intermediară a fost depusă de EUSMET (European Users of Silicon Metal – Utilizatorii europeni de siliciu metalic), iar obiectul acesteia se limitează la examinarea dumpingului. Această cerere s-a bazat pe elemente de probă prima facie din care a reieșit că circumstanțele care au stat la baza instituirii măsurilor s-au schimbat și că aceste schimbări au un caracter durabil.

               (6)

               Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru a deschide o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și o reexaminare intermediară în temeiul articolului 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de deschidere a acestor reexaminări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (6) („aviz de deschidere”).

         3.   Ancheta

               (7)

               Comisia a informat oficial producătorii din Uniune care au transmis cererea, producătorii-exportatori din RPC, importatorii/comercianții, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, precum și asociațiile acestora și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea reexaminărilor.

               (8)

               Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China menționați în cereri, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a probabilității reapariției sau continuării dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

               (9)

               Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul în cauză, desfășurate în perioada 1 ianuarie 2008-31 decembrie 2008.

               (10)

               Comisia a primit răspunsuri de la 11 societăți sau grupuri de societăți din RPC. Cu toate acestea, după examinarea informațiilor transmise de societățile respective, a reieșit că doar un mic număr de răspunsuri proveneau de la societăți care exportau către Uniunea Europeană siliciu de producție proprie. Prin urmare, s-a decis că nu era necesară eșantionarea cu privire la producătorii-exportatori chinezi.

               (11)

               Toate societățile sau grupurile de societăți din RPC menționate anterior și-au declarat, de asemenea, intenția de a solicita examinarea individuală în aplicarea articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.

               (12)

               Comisia a trimis producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți drept vizați formulare de cerere pentru tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau pentru tratamentul individual („TI”). Trei dintre exportatorii chinezi au prezentat cereri pentru TEP sau pentru TI, în eventualitatea în care ancheta stabilește că nu sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea acestui statut. Cu toate acestea, unul dintre exportatorii respectivi și-a retras ulterior cererea, în timp ce pentru ceilalți doi s-a dovedit că nu au exportat siliciu de producție proprie către Uniunea Europeană în cursul perioadei de anchetă („PA”). Prin urmare, cererile celor două societăți respective nu au fost evaluate.

               (13)

               În plus, alte șase societăți sau grupuri de societăți chineze au transmis formulare de solicitare a TI. Cu toate acestea, în cursul anchetei trei societăți au încetat să coopereze. Dintre cele trei grupuri de societăți rămase, unul comercializa produsul în cauză către un comerciant independent. Ancheta nu a putut determina cu exactitate dacă piața Uniunii era destinația finală a vânzărilor. Prin urmare, deoarece acest grup de societăți nu poate fi considerat drept producător-exportator, cererea de acordare a tratamentului individual a trebuit să fie respinsă. Astfel cum se specifică la considerentul 30, pentru o societate în cazul căreia cooperarea era insuficientă în sensul articolului 18 din regulamentul de bază, constatările s-au bazat pe dovezile disponibile. Cererea de acordare a TI transmisă de societatea rămasă a fost considerată admisibilă.

               (14)

               În final, dintre cele două societăți rămase care au cerut să fie incluse în eșantion și au solicitat examinarea individuală, numai una a transmis un răspuns la chestionar în termenul stabilit în avizul de deschidere. Cu toate acestea, societatea respectivă nu a exportat produsul în cauză pe piața Uniunii.

               (15)

               Comisia a trimis, de asemenea, chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și celor care au solicitat un chestionar în termenul precizat în avizul de deschidere.

               (16)

               De asemenea, Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul fixat în avizul de deschidere.

               (17)

               S-au primit răspunsuri la chestionare de la producătorii solicitanți din Uniune, de la doisprezece utilizatori, de la două asociații de utilizatori, de la șase producători-exportatori chinezi și de la trei producători din țara analogă.

               (18)

               Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în scopul determinării riscului de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, precum și a determinării interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

                           Producătorii din Uniune care au depus cereri:

                                       —

                                       Ferroatlantica SL, Madrid, Spania

                                       —

                                       Ferropem SAS, Chambery, Franța

                                       —

                                       RW Silicium GmbH, Pocking, Germania

                           Producători-exportatori din RPC:

                                       —

                                       Jinneng Group

                                       —

                                       Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong

                                       —

                                       Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai

                                       —

                                       Chongqing Trust-Glory New Metal Group

                                       —

                                       Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang

                                       —

                                       Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing

                                       —

                                       Bluestar Group

                                       —

                                       Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou

                                       —

                                       China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing

                                       —

                                       Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu

                                       —

                                       Mudanjiang Group

                                       —

                                       Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang

                                       —

                                       Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning

                                       —

                                       DC/JYKN group

                                       —

                                       Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan

                           Producători din țara analogă (Brazilia):

                                       —

                                       Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco

                                       —

                                       Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont

                                       —

                                       Rima Industrial S/A, Belo Horizonte

                           Utilizatori:

                                       Industria producătoare de aluminiu:

                                                   —

                                                   Trimet Aluminium AG, Essen, Germania

                                                   —

                                                   Raffmetal S.p.A., Brescia, Italia

                                                   —

                                                   Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italia

                                       Industria chimică:

                                                   —

                                                   Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Germania

                                                   —

                                                   Wacker Chemie AG, München, Germania

                                                   —

                                                   Dow Corning Ltd, Cardiff, Regatul Unit

         4.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (19)

               Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2008 („PAR” sau „perioada anchetei de reexaminare”).

               (20)

               Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul PAR („perioada examinată”).

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (21)

               La fel ca în anchetele anterioare, produsul în cauză este siliciul metalic originar din RPC, încadrat la codul NC 2804 69 00 (care conține cel mult 99,99 % siliciu în greutate). De menționat faptul că, din motive inerente clasificării actuale din Nomenclatura combinată, denumirea folosită este „siliciu”. Siliciul cu un grad de puritate mai mare și anume care conține mai mult de 99,99 % de siliciu în greutate, utilizat în principal în industria de semiconductori electronici, este încadrat la un cod NC diferit și nu face obiectul prezentei proceduri.

               (22)

               Siliciul este produs în cuptoare electrice cu arc scufundat prin reducția carbotermică a cuarțului (de siliciu) în prezența diverselor tipuri de reductori de carbon. Se comercializează sub formă de bucăți, boabe, granule sau pudră conform specificațiilor tehnice recunoscute la nivel internațional în ceea ce privește puritatea sa.

               (23)

               Siliciul este utilizat, în principal, în două industrii: industria chimică pentru producția metilclorosilanului sau a triclorosilanului și a tetraclorosilanului și industria producătoare de aluminiu pentru producția de aliaje de aluminiu, turnătorii principale și secundare pentru producția de aliaje pentru diferite industrii, în special industria automobilelor și industria construcțiilor.

         2.   Produsul similar

               (24)

               Ca și în reexaminările precedente efectuate în perspectiva expirării măsurilor, această anchetă a stabilit că siliciul fabricat în China și exportat către Uniune, siliciul fabricat și vândut pe piața internă din țara analogă (Brazilia) și cel fabricat și vândut în Uniune de producătorii solicitanți din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări de bază.

               (25)

               În consecință, s-a concluzionat că aceste produse trebuie considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   DUMPINGUL

   1.   Statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

               (26)

               Astfel cum s-a menționat la considerentul 12, în cursul anchetei, cele trei societăți care solicitaseră TEP fie nu exportau siliciu de producție proprie către Uniunea Europeană, fie și-au retras cererea. Prin urmare, nu s-a acordat TEP niciunei societăți.

         2.   Tratamentul individual („TI”)

               (27)

               Ca regulă generală, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, iar societăților li se poate astfel acorda TI.

               (28)

               Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:

                           (a)

                           în cazul unor întreprinderi deținute total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

                           (b)

                           prețurile de export, cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

                           (c)

                           majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private și trebuie demonstrat că societatea este suficient de independentă de intervenții din partea statului;

                           (d)

                           operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul pieței;

                           (e)

                           intervenția statului nu este de natură să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale de taxe.

               (29)

               Se remarcă în primul rând faptul că societatea menționată la considerentul 12, care inițial solicitase acordarea TEP, dar care și-a retras ulterior cererea, și-a retras și cererea privind acordarea TI. Prin urmare, nu s-a mai dat curs acestei solicitări.

               (30)

               Dintre cele șase societăți sau grupuri de societăți care au solicitat numai acordarea TI, trei au încetat să coopereze, iar una nu a furnizat informațiile necesare în termenele stabilite și, prin urmare, a împiedicat în mod semnificativ ancheta în sensul articolului 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a considerat că acestea nu au cooperat la anchetă, iar concluziile cu privire la aceste societăți s-au bazat pe datele disponibile.

               (31)

               Cele patru societăți sau grupuri de societăți în cauză au fost informate cu privire la probabilitatea aplicării datelor disponibile și cu privire la motivele care au stat la baza acestei decizii și li s-a acordat posibilitatea de a oferi mai multe explicații în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, nu s-a primit nicio dovadă sau informație din partea niciuneia dintre cele patru societăți, care ar fi putut redresa deficiențele din răspunsurile transmise sau care ar fi putut schimba concluzia potrivit căreia articolul 18 din regulamentul de bază ar trebui să se aplice acestora.

               (32)

               Dintre cele două grupuri rămase de societăți și astfel cum se indică la considerentul 13, un grup de societăți nu poate fi considerat drept producător-exportator al produsului în cauză și, prin urmare, cererea acestuia de acordare a tratamentului individual nu a fost evaluată.

               (33)

               Exportatorul rămas s-a dovedit a îndeplini criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

               (34)

               Din cele de mai sus rezultă că TI ar trebui acordat grupului de societăți Jinneng Group.

         3.   Valoarea normală

   3.1.   Țară analogă

               (35)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii normale determinate într-o țară analogă. Cu toate că Norvegia a fost utilizată drept țară analogă în ancheta inițială și în reexaminările ulterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, ancheta actuală a relevat faptul că circumstanțele referitoare la piața norvegiană se schimbaseră semnificativ. Astfel, producția din Norvegia a scăzut cu aproximativ 20 % între 2005 și 2008, iar importurile de siliciu în Norvegia reprezentau 97 % din consumul intern. În cursul PA a existat un singur producător intern care aproviziona piața internă.

               (36)

               Prin urmare, Brazilia, astfel cum au sugerat ambii solicitanți, a fost considerată în anunțul de deschidere drept țară terță cu o economie de piață adecvată. Într-adevăr, ancheta a dovedit că Brazilia este cel de-al doilea producător mondial de siliciu, după RPC, iar piața braziliană este foarte competitivă, având 7 producători de siliciu care produc diverse tipuri de siliciu. De asemenea, Brazilia a fost considerată drept piață deschisă cu volumuri de import semnificative, majoritatea provenind din RPC. Cu toate că au fost invitate să-și exprime opinia cu privire la alegerea Braziliei, niciuna dintre părțile interesate nu a exprimat nicio opinie.

               (37)

               Având în vedere cele de mai sus, pe baza informațiilor disponibile la momentul selectării, s-a concluzionat că Brazilia este țara analogă cea mai potrivită.

         3.2.   Determinarea valorii normale în țara analogă

               (38)

               Trei producători din Brazilia au cooperat trimițând informații referitoare la costul și vânzările de siliciu pe piața internă din Brazilia. În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorii respectivi, conform descrierii de mai jos.

               (39)

               S-a verificat dacă se poate considera că fiecare categorie de produs în cauză vândută în cantități reprezentative pe piața internă braziliană se vinde în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.

               (40)

               În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu rentabile.

               (41)

               În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.

               (42)

               În funcție de tipul de produs, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețurilor de vânzare medii ponderate ale tuturor vânzărilor sau pe baza prețurilor de vânzare medii ponderate doar ale vânzărilor profitabile, pe piața internă a țării analoge în temeiul datelor verificate de la trei producători din țara respectivă.

         4.   Preț de export

               (43)

               Toate vânzările la export către Uniunea Europeană efectuate de către unicul producător-exportator căruia i s-a acordat TI s-au realizat printr-un comerciant afiliat cu sediul în RPC iar, ulterior, mărfurile au fost revândute către clienți neafiliați din Uniune. În acest caz, prețul de export s-a stabilit pe baza articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

               (44)

               Industria din Uniune a afirmat că prețurile de export nu au fost stabilite în mod liber, în sensul articolului 9 alineatul (5) litera (b) din regulamentul de bază. În special, s-a afirmat că „negocierile” privind prețurile erau în desfășurare între autoritățile vamale chineze și exportatori, în vederea stabilirii unui nivel „rezonabil” al prețurilor. Cu toate acestea, dovezile transmise în acest sens nu se refereau la siliciu și s-a considerat, de asemenea, că presupusele „negocieri” menționate nu aveau niciun impact asupra prețului plătit de clientul final, care făcea obiectul unor negocieri libere între părți. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               (45)

               Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că societatea căreia i s-a acordat TI era o societate cu capital de stat, beneficia de subvenții și desfășura activități comerciale importante care ar permite circumvenția măsurilor. Cu toate acestea, ancheta a relevat faptul că exportatorul în cauză nu mai era deținut de stat în cursul PAR și, prin urmare, nu exista nicio intervenție din partea statului în activitățile comerciale ale acestuia care să permită circumvenția măsurilor. În ceea ce privește subvențiile, afirmația a fost considerată nefondată. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

         5.   Comparația

               (46)

               Valoarea normală și prețurile de export s-au comparat pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au făcut modificările solicitate în privința transportului, caracteristicilor fizice, costurilor de inspecție, manipulării și ambalajului, după caz și dacă modificările erau justificate. S-a făcut, de asemenea, o modificare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i), având în vedere faptul că s-a dovedit că comerciantul afiliat îndeplinea funcțiile unui agent care lucrează pe bază de comisioane.

               (47)

               Ancheta a relevat faptul că s-au perceput taxe de export asupra vânzărilor de siliciu efectuate la export în cursul PA. Având în vedere că taxele au avut efect asupra comparabilității prețurilor, s-a considerat adecvat să se ajusteze prețul de export în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază pentru alți factori care afectează comparabilitatea prețurilor.

               (48)

               Se remarcă faptul că valoarea normală și prețul de export au fost comparate la același nivel de impozitare indirectă, inclusiv TVA.

               (49)

               S-a afirmat că faptul că TVA plătită pentru achizițiile de materie primă de siliciu era recuperabil ar trebui să fie luat în considerare în calcularea valorii normale. Cu toate acestea, TVA plătită pentru astfel de achiziții s-a considerat a fi deductibil indiferent de regimul de recuperare a TVA pentru produsele exportate și indiferent de destinația produselor. Faptul că TVA plătită pentru achiziția de materie primă de siliciu era recuperabil este, prin urmare, un factor neutru care nu are niciun impact asupra comparabilității prețului de export și a valorii normale. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               (50)

               De asemenea, s-a afirmat că metodologia utilizată pentru a lua în calcul impozitarea indirectă era diferită de cea utilizată în alte cazuri și că TVA pentru vânzările la export ar trebui să fi fost dedusă din prețul de export. Se remarcă faptul că articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază stipulează că o ajustare referitoare la impozitarea indirectă poate fi efectuată numai la valoarea normală și în condițiile descrise în articolul menționat anterior, care nu se întrunesc în cazul de față. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

         6.   Marja de dumping

   6.1.   Pentru societatea căreia i s-a acordat TI

               (51)

               Marja de dumping pentru singurul producător-exportator căruia i s-a acordat TI a fost stabilită de societate prin compararea prețurilor de export franco-fabrică medii ponderate, în funcție de NCP, cu valoarea normală corespunzătoare țării analoge, astfel cum este stabilită mai sus.

               (52)

               Marja de dumping pentru singurul producător-exportator căruia i s-a acordat TI, exprimată ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 16,3 %.

         6.2.   Pentru toți ceilalți producători-exportatori

               (53)

               Pentru a calcula marja națională de dumping aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC care nu au cooperat la anchetă, s-a stabilit mai întâi gradul de cooperare. Gradul de cooperare poate fi considerat scăzut, respectiv mai puțin de 1 % din importurile totale din RPC. Prin urmare, marja de dumping pentru societățile care nu au cooperat la anchetă s-a stabilit prin compararea valorii medii de import a siliciului provenit din China, astfel cum este înregistrată de Eurostat, ajustată corespunzător după excluderea vânzărilor efectuate de societatea căreia i s-a acordat TI în funcție de valoarea normală corespunzătoare pentru țara analogă, astfel cum este stabilită mai sus.

               (54)

               O parte a afirmat că nivelul de cooperare nu fusese evaluat corect, deoarece un exportator care a cooperat la anchetă exportase cantități importante de siliciu către Uniune. În aceste condiții, s-a afirmat că informațiile primite de la exportatorul respectiv ar fi trebuit să fie folosite pentru a calcula marja de dumping la nivel național, astfel cum s-a procedat în reexaminarea menționată la considerentul 1. Aceste afirmații au fost respinse deoarece s-a constatat că prețurile pe care le practica societatea respectivă față de societatea sa afiliată din Uniune nu erau stabilite în condiții de deplină concurență.

               (55)

               Pe de altă parte, s-a afirmat că în vederea determinării marjei de dumping naționale ar fi trebuit să fie utilizate datele transmise de importatorii care au cooperat la anchetă. Astfel cum s-a menționat anterior la considerentul 54, o mare parte a cantităților importate de aceste părți care au cooperat la anchetă nu au fost importate în condiții de deplină concurență și, prin urmare, prețurile nu au fost considerate fiabile. Restul importurilor au fost considerate insuficient de reprezentative din punct de vedere al cantităților pentru a putea servi drept bază pentru taxa națională. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

               (56)

               În urma publicării rezultatelor anchetei, comentariile primite referitoare la gama de produse la valoare normală au fost luate în considerare la stabilirea marjei naționale de dumping. Astfel, comparația s-a efectuat prin utilizarea informațiilor transmise de importatorii care au cooperat la anchetă referitoare la tipurile de produs.

               (57)

               Pe această bază, marja națională de dumping s-a stabilit la 19,0 % din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

         D.   CARACTERUL DURABIL AL MODIFICĂRII CIRCUMSTANȚELOR ȘI PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

   1.   Caracterul durabil al modificării circumstanțelor

               (58)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă circumstanțele modificate referitoare la dumping pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.

               (59)

               Pentru a examina dacă nivelul marjei de dumping constatat în cursul PAR are un caracter durabil, au fost luate în considerare evoluția prețurilor de export și valoarea normală.

               (60)

               În primul rând se remarcă faptul că marja de dumping constatată în cursul ultimei reexaminări (7), și anume 12,5 %, este mai apropiată de nivelul constatat în cursul actualei proceduri decât de nivelul existent al măsurilor.

               (61)

               În ceea ce privește prețurile de export PAR, datele Eurostat arată că acestea au scăzut cu aproximativ 15 % în cursul primelor nouă luni din 2009.

               (62)

               În ceea ce privește valoarea normală, ancheta a relevat faptul că aceasta a scăzut într-un mod asemănător în cursul aceleiași perioade. Prin urmare, marja de dumping pentru exporturile de siliciu pentru primele nouă luni ale anului 2009 ar fi la un nivel similar cu cel constatat în cursul PAR.

               (63)

               Cele de mai sus demonstrează faptul că prețurile de export practicate în China sunt mai apropiate de prețurile practicate la nivel mondial decât cele din vremea în care s-au instituit măsurile inițiale (8).

               (64)

               Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că nivelul de dumping constatat în cursul PAR are un caracter durabil.

         2.   Probabilitatea continuării dumpingului la nivelurile constatate în reexaminarea intermediară

               (65)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat probabilitatea ca nivelul dumpingului constatat în cursul reexaminării intermediare să continue în cazul eliminării măsurilor.

               (66)

               În ceea ce privește probabilitatea continuării dumpingului, s-au examinat evoluția producției și capacității de producție, precum și evoluția probabilă a vânzărilor la export către Uniunea Europeană și către piețele altor țări terțe.

         3.   Capacitatea de producție, volumul producției și consumul în RPC

               (67)

               Capacitatea totală de producție a siliciului în RPC a trebuit să fie estimată. În timp ce statisticile (9) transmise de părțile vizate au indicat o capacitate totală de 2,2 milioane de tone în 2008, ancheta a relevat faptul că această cifră era clar supraestimată deoarece aceasta nu ținea cont de un număr semnificativ de închideri de furnale (datorate, de exemplu, restructurării industriei producătoare de siliciu, crizei economice și cutremurului produs în provincia Sichuan în 2008) și nici de instabilitatea furnizării de energie în unele regiuni care determina, de fapt, o capacitate mai scăzută decât cea înregistrată în statisticile disponibile. După efectuarea ajustărilor corespunzătoare, capacitatea efectivă de producție a fost estimată, prin urmare, la aproximativ 1,5 milioane de tone, care corespund unei creșteri de cel puțin 25 % față de capacitatea din 2002 (perioada de anchetă a reexaminării efectuată anterior în perspectiva expirării măsurilor care a fost menționată la considerentul 1) care fusese estimată între 600 000 și 1,2 milioane de tone (10).

               (68)

               EUSMET a afirmat că transmisese un calcul detaliat pentru capacitatea de producție a Chinei, utilizând o rată de producție de 40 %. Capacitatea estimată a acesteia era de 1,16 milioane de tone. Această afirmație s-a dovedit, totuși, a fi nefondată, în special deoarece nu s-a furnizat niciun document doveditor referitor la rata de producție utilizată. Rata de producție utilizată de Comisie derivă din datele verificate furnizate de principalii producători din RPC care au cooperat la anchetă și, prin urmare, a fost considerată drept cea mai fiabilă informație disponibilă în acest sens. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               (69)

               Aceeași parte a afirmat, de asemenea, că furnalele care au o capacitate mai mare sau egală cu un anumit prag vor fi desființate ca urmare a unei decizii guvernamentale, fapt care va reduce și mai mult capacitatea totală a Chinei. Cu toate acestea, ancheta a relevat faptul că politica guvernamentală în cauză nu se aplica întregului teritoriu al Chinei. EUSMET nu a furnizat nicio dovadă care să indice numărul de furnale în cauză și impactul asupra capacității totale. De asemenea, în urma anchetei nu a reieșit nicio reducere semnificativă a capacității din acest motiv. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               (70)

               EUSMET a afirmat, de asemenea, că capacitatea de producție ar fi apropiată de volumul vânzărilor RPC din 2008, și anume 960 000 de tone, fără a susține, însă, această afirmație cu nicio dovadă. În plus, diverși factori au avut un impact asupra volumului vânzărilor (precum producția pentru stoc, aprovizionarea cu materii prime și problemele de logistică datorate Jocurilor Olimpice) și, prin urmare, s-a considerat că volumul vânzărilor nu poate fi considerat drept egal cu capacitatea de producție. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               (71)

               În ceea ce privește volumul producției de siliciu, pe baza informațiilor disponibile, ancheta a relevat faptul că volumul producției a crescut semnificativ cu 79 % de la 535 000 de tone în 2002 la 960 000 de tone în cursul PAR. Prin urmare, capacitățile disponibile au fost estimate, cu prudență, la aproximativ 540 000 de tone în cursul PAR, cifră care este apropiată de consumul total UE în cursul PAR și care reprezintă aproape dublul consumului intern de siliciu în China în cursul aceleiași perioade (a se vedea considerentul 72).

               (72)

               Ancheta a relevat, de asemenea, faptul că este probabil ca consumul din China, care reprezenta aproximativ 280 000 de tone în cursul PAR, să crească în anii următori, astfel cum se specifică în considerentul 73. Creșterea consumului trebuie văzută drept o combinație de factori și măsuri de politică în domeniul industriei producătoare de siliciu și al industriei derivate din aceasta. În RPC, industria care derivă din industria producătoare de siliciu este în curs de dezvoltare, s-au făcut diverse investiții și se planifică efectuarea altor investiții în viitorul apropiat pentru a satisface cererea în creștere de produse derivate. În plus, autoritățile chineze au introdus restricții asupra importurilor din anumite surse (de ex. Germania, Regatul Unit, Japonia și SUA) cu privire la un produs derivat important (siloxan) care provenea în cantități însemnate din țările respective.

               (73)

               Cu toate că este dificil să se estimeze impactul exact al măsurilor de politică, printre care și restructurarea industriei producătoare de siliciu, unele părți interesate au indicat faptul că cererea din RPC va ajunge la un nivel de 580 000 de tone până la sfârșitul anului 2011. Această estimare a fost considerată drept rezonabilă.

               (74)

               Cu toate acestea, chiar dacă se ține seama de previziunea menționată anterior privind cererea internă și chiar dacă exporturile chineze către alte piețe ar atinge nivelurile ridicate din anul 2008 (a se vedea considerentul 79), supracapacitatea ar fi încă semnificativă (aproximativ 240 000 de tone în 2011). Se observă, de asemenea, faptul că, având în vedere procesul actual de restructurare, este posibil să crească nu numai cererea din RPC, ci și capacitatea de producție și volumul acesteia.

               (75)

               În ceea ce privește creșterea probabilă a capacității de producție în RPC, EUSMET a furnizat informații privind planificarea construirii unor fabrici producătoare de siliciu și a afirmat că majoritatea fabricilor respective nu vor fi construite. Afirmația respectivă se baza, în mod special, pe comentarii primite din partea membrilor săi și nu era susținută cu dovezi. De asemenea, s-a afirmat că, în eventualitatea în care capacitatea de producție chineză ar crește, această creștere s-ar datora în principal unui proiect planificat de un producător din Uniune care ar adăuga 100 000 MT/an la capacitatea de producție a RPC. Informațiile transmise de EUSMET nu au fost susținute cu dovezi și, prin urmare, afirmația acesteia a fost respinsă.

               (76)

               În această privință, EUSMET a afirmat că consumul intern din China depășise cu mult creșterea producției și că acesta va continua să crească. Prin urmare, volumul de producție din RPC nu poate satisface în mod adecvat cererea de pe piața internă a Chinei. Astfel cum s-a menționat anterior, nu se poate contesta creșterea probabilă, în viitor, a cererii de pe piața internă din China. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat anterior, constatările anchetei nu au confirmat afirmațiile EUSMET. EUSMET nu a cuantificat creșterea cererii sau a volumului de producție viitor în China și nici nu a furnizat altă informație sau dovadă în sprijinul afirmației sale, care a fost, prin urmare, respinsă.

         4.   Volumul și prețul importurilor din RPC către UE și către piețele altor țări terțe

               (77)

               Volumul exporturilor chineze către UE au crescut cu 113 % în cursul perioadei examinate, în pofida măsurilor în vigoare. În ceea ce privește prețurile, în pofida unei tendințe de creștere în cursul PAR, acestea au rămas în perioada examinată sub nivelul prețurilor de vânzare practicate în UE de industria Uniunii. Astfel cum s-a specificat la considerentele 54 și 62, prețurile de export de siliciu către UE s-au aflat, de asemenea, la niveluri de dumping semnificative, atât în cursul PAR, cât și ulterior.

               (78)

               Nivelul prețurilor din UE încă era mai ridicat decât cel al prețurilor practicate pe piețele altor țări terțe. Astfel se explică, în parte, interesul deosebit manifestat de exportatorii chinezi pentru piața Uniunii, în pofida măsurilor antidumping în vigoare. În acest context se observă, de asemenea, faptul că exportatorii chinezi au eludat măsurile antidumping în vigoare prin intermediul tranzitului prin Republica Coreea (11), fapt care susține concluzia potrivit căreia exportatorii chinezi sunt deosebit de interesați de piața Uniunii.

         5.   Volumul și prețurile exporturilor chineze către țări terțe

               (79)

               Exporturile chineze către piețele altor țări terțe au fost semnificative în ceea ce privește volumul, depășind volumul exporturilor către Uniunea Europeană. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că prețurile franco bord către țări terțe erau, în medie, cu între 4 % și 14 % mai mici decât prețul de export către UE în anul 2008 și, respectiv, în primele nouă luni din 2009 (12).

               (80)

               EUSMET a afirmat că, în cadrul constatării Comisiei privind prețurile de export chineze care, în medie, erau mai ridicate față de Uniune, nu s-a ținut cont de gama de produse de pe alte piețe. Se menționează faptul că EUSMET nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații. De asemenea, aceasta nu a furnizat nicio informație sau explicație referitor la măsura în care gama de produse exportate către țări terțe ar fi, de fapt, diferită. Dovezile furnizate cu privire la diferențele de preț dintre tipurile de produse erau legate, în plus, numai de piața UE și se refereau la o perioadă situată cu mult înaintea PAR, și anume 2001/02. Prin urmare, acestea nu au putut fi considerate drept o bază suficient de precisă pentru stabilirea diferențelor de preț dintre tipurile de produse în cursul PAR și ulterior acesteia. În orice caz, informațiile disponibile cu privire la PAR nu au afectat concluziile de la considerentul 79. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

               (81)

               Cu excepția SUA, care este protejată de taxe antidumping ridicate (139,49 %) împotriva siliciului provenit din RPC, exporturile chineze au avut acces liber către alte piețe majore ale țărilor terțe.

               (82)

               EUSMET a afirmat că piața asiatică ar fi principala destinație pentru siliciul din China și că creșterea de pe piața japoneză și cea coreeană va fi semnificativă. Este de necontestat faptul că Asia este principala destinație pentru siliciul din China. Cu toate acestea, deși este posibilă creșterea, în anii următori, a consumului pe piața japoneză și cea sud coreeană, nu se preconizează că această creștere a consumului va a fi destul de mare pentru a absorbi supracapacitatea importantă a Chinei. În plus, ancheta a relevat faptul că piața japoneză, care este principala piață de export pentru China, este saturată cu siliciu din China.

               (83)

               EUSMET a afirmat că, în cazul în care se permite expirarea măsurilor, modurile de aprovizionare pentru utilizatorii din industria chimică nu ar fi afectate. Cu toate acestea, ancheta nu a confirmat această afirmație deoarece diverși utilizatori (aplicații chimice și pentru producția de aluminiu) au declarat că, într-adevăr, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, s-ar aproviziona din China în cantități mai mari. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

               (84)

               Având în vedere cele de mai sus, se preconizează că, în cazul în care se va permite expirarea măsurilor, capacitățile disponibile chineze vor fi expediate către piața Uniunii.

               (85)

               Având în vedere faptul că importurile către UE în cursul PAR au făcut obiectul unui dumping, este foarte probabil ca dumpingul să continue în cazul în care se va permite expirarea măsurilor. Acest fapt este dovedit de evoluția înregistrată ulterior PAR, când prețurile importurilor de siliciu din RPC au continuat să se mențină la niveluri inferioare celor din cursul PAR (a se vedea considerentul 131).

         6.   Concluzie

               (86)

               Ancheta a arătat că volumul exporturilor produsului în cauză către UE a crescut semnificativ în perioada examinată, iar nivelul dumpingului constatat pentru aceste importuri a fost important în cursul PAR.

               (87)

               Având în vedere capacitățile disponibile în RPC în cursul PAR și în pofida creșterii cererii interne, este foarte probabil ca, în cazul în care se permite expirarea măsurilor, cantități mari de siliciu să fie exportate către UE la prețuri de dumping. Într-adevăr, cererea internă din RPC nu va putea absorbi capacitățile disponibile, iar piața UE este singura piață semnificativă spre care ar putea fi exportate capacitățile excedentare. Piața UE este, cu adevărat, o piață atractivă pentru exportatorii chinezi deoarece prețurile practicate față de clienții UE sunt, în medie, mai ridicate decât cele practicate față de clienții din țări terțe. Interesul exportatorilor chinezi pe piața UE este, de asemenea, confirmat de practicile de circumvenție din trecut.

               (88)

               S-a concluzionat, prin urmare, că există o probabilitate de continuare a dumpingului.

         E.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

               (89)

               Cei trei producători reclamanți din Uniune au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la anchetă. Producția reclamanților constituie producția totală din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

         F.   SITUAȚIA REFERITOARE LA PIAȚA UNIUNII

   1.   Observație preliminară

               (90)

               A fost necesar să se indexeze datele specifice referitoare la industria și consumul din Uniune, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, deoarece industria uniunii include numai trei producători, dintre care doi aparțin aceluiași grup. A trebuit ca datele Eurostat să fie ajustate pentru a se ține cont de datele pentru care statele membre au solicitat tratament confidențial cu privire la importurile de siliciu ale acestora și din acest motiv a fost necesar ca datele respective să fie indexate.

         2.   Consum la nivelul Uniunii

      Tabelul 1

      Consumul în Uniune (pe baza volumului vânzărilor)

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               115

               118

               121

               Tendință anuală

               —

               15 %

               3 %

               3 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune și statistici Eurostat ajustate.

               (91)

               Consumul din Uniune s-a bazat pe volumul combinat al vânzărilor industriei Uniunii în interiorul acesteia și pe volumul importurilor provenite din țări terțe, conform datelor Eurostat ajustate.

               (92)

               Pe această bază și astfel cum se arată în tabelul 1, consumul la nivelul Uniunii a crescut în mod semnificativ în perioada examinată, și anume cu 21 %.

         3.   Volumul, cota de piață și prețul importurilor originare din RPC

      Tabelul 2

      Importuri din RPC în volum, cotă de piață și preț de import

               Indice

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Volumul importurilor

               100

               183

               168

               213

               Cotă de piață

               100

               159

               143

               176

               Preț de import CIF EUR/tone

               100

               106

               120

               188

                  Sursă: statistici Eurostat ajustate.

               (93)

               În perioada examinată, volumul importurilor din RPC a crescut cu 113 %, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 21 %. Cifrele includ importurile de siliciu din Republica Coreea, deoarece în 2007 măsurile au fost extinse și pentru țara respectivă ca urmare a unei proceduri anti-circumvenție. În pofida măsurilor antidumping în vigoare, cota de piață a Chinei a crescut cu șaptezeci și șase de puncte procentuale în perioada examinată și este cu multe peste cota de piață de 3,9 % deținută în 2002, PAR a anchetei anterioare. Cu toate acestea, vasta majoritate, și anume aproximativ 90 % din cantitățile importate din RPC, erau plasate în temeiul regimului de perfecționare activă, beneficiind de suspendarea plății taxelor.

               (94)

               Prețurile medii de import din RPC au crescut cu 88 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, o creștere mai pronunțată a prețurilor s-a produs între 2007 și PAR.

               (95)

               Prețul mediu franco fabrică practicat de industria din Uniune a fost comparat cu prețurile medii CIF practicate de China la frontiera Uniunii. Aceste prețuri au provenit din cifrele Eurostat ajustate și au inclus costurile post-import și taxele vamale și antidumping. Comparația a arătat că prețurile de import practicate de China nu au subcotat prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune în cursul PAR. Prețurile medii de import practicate de China au inclus, de asemenea, vânzările de siliciu din China destinat perfecționării active. Ar trebui notat faptul că prețurile siliciului destinat perfecționării active, care reprezenta vasta majoritate a importurilor chineze, s-au dovedit a fi, în medie, cu 15 % mai ridicate în cursul PAR decât prețurile siliciului destinat comerțului liber.

               (96)

               Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că dacă măsurile nu ar fi fost în vigoare, prețurile de import chineze pentru cantitățile destinate comerțului liber ar fi subcotat cu 12 % prețurile practicate de industria Uniunii.

         4.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din alte țări terțe

      Tabelul 3

      Importurile din alte țări terțe (volum)

               Indice

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Norvegia

               100

               114

               100

               113

               Brazilia

               100

               113

               123

               93

               Rusia

               100

               39

               114

               116

               Bosnia și Herțegovina

               100

               202

               165

               174

               Alte țări terțe

               100

               110

               101

               118

               Total

               100

               112

               112

               110

               Cotă de piață

               100

               97

               95

               91

                  Sursă: Eurostat.

      Tabelul 4

      Importurile din alte țări terțe (prețuri medii)

               Indice

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Norvegia

               100

               93

               101

               128

               Brazilia

               100

               98

               108

               149

               Rusia

               100

               130

               116

               170

               Bosnia și Herțegovina

               100

               102

               116

               163

               Alte țări terțe

               100

               112

               116

               119

               Total

               100

               100

               108

               145

                  Sursă: Eurostat.

               (97)

               În timp ce volumele totale de siliciu importate din alte țări terțe decât RPC și Republica Coreea au crescut cu 10 % în perioada examinată, cota lor de piață a scăzut cu nouă puncte procentuale în cursul PAR. Principalii exportatori către Uniune au fost Brazilia, Norvegia și Rusia, în timp ce Bosnia și Herțegovina a constituit o nouă sursă de aprovizionare.

               (98)

               Prețurile de import din țările respective au crescut cu 45 % în cursul perioadei examinate. Acestea au fost, în medie, cu 15 % mai ridicate decât prețurile practicate de China, cu excepția PAR, când au fost cu 5 % mai scăzute.

         5.   Situația economică a industriei din Uniune

   5.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

      Tabelul 5

      Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale Uniunii

               Indice

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Producția

               100

               94

               108

               107

               Tendință anuală

               —

               –6 %

               14 %

               0 %

               Capacitatea de producție

               100

               102

               112

               114

               Tendință anuală

               —

               2 %

               11 %

               2 %

               Gradul de utilizare a capacității

               100

               92

               96

               94

               Tendință anuală

               —

               –8 %

               3 %

               –2 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

               (99)

               Producția industriei din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a înregistrat o creștere totală de 14 % în perioada examinată, ca urmare a investițiilor. Cu toate acestea, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Această evoluție trebuie să fie plasată în contextul creșterii importante a consumului la nivelul Uniunii, cu 21 %, în timpul aceleiași perioade.

         5.2.   Stocurile

      Tabelul 6

      Stocurile

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               91

               82

               82

               Tendință anuală

               —

               –9 %

               –9 %

               0 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

               (100)

               Stocurile au scăzut cu 18 % în perioada examinată. Această scădere se datorează nivelului ridicat al cererii, în special în anul 2007 și în cursul PAR, aceste perioade fiind extrem de favorabile în cadrul ciclului economic. Stocurile din 2005 au reprezentat aproximativ 27 % din volumul de vânzări în UE ale industriei din Uniune, în timp ce în cursul PAR acestea au scăzut până la 19 % din volumul vânzărilor în UE.

         5.3.   Vânzări, cotă de piață și prețuri

      Tabelul 7

      Volumul și valoarea vânzărilor

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Volumul vânzărilor (indice)

               100

               103

               116

               118

               Tendință anuală

               —

               3 %

               13 %

               2 %

               Valoarea vânzărilor (indice)

               100

               105

               132

               178

               Tendință anuală

               —

               5 %

               27 %

               45 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

      Tabelul 8

      Cota de piață a industriei din Uniune

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               89

               98

               98

               Tendință anuală

               —

               –11 %

               9 %

               –1 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune, statistici Eurostat ajustate.

      Tabelul 9

      Prețurile unitare de vânzare practicate de industria din Uniune

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               102

               114

               150

               Tendință anuală

               —

               2 %

               12 %

               37 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

               (101)

               Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 18 % în cursul perioadei examinate. În același timp, valoarea vânzărilor a crescut cu 78 %, creșterile majore producându-se în 2007 și în cursul PAR, ca urmare a creșterii cererii pe piața siliciului. Cu toate acestea, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale în cursul PAR. Scăderea cotei de piață a industriei din Uniune, precum și scăderea gradului de utilizare a capacităților în perioada examinată, astfel cum se menționează la considerentul 99 au arătat că industria din Uniune nu a reușit să profite pe deplin de creșterea cererii și a consumului pe piața siliciului, în special în ceea ce privește cota de piață.

               (102)

               Prețurile unitare de vânzare practicate de industria din Uniune au crescut substanțial în 2007 și în cursul PAR deoarece în cei doi ani respectivi s-a manifestat o cerere ridicată pe piața siliciului, care a dus la prețuri excepțional de mari. În perioada examinată, prețurile medii practicate de industria din Uniune au crescut cu 50 %. Creșterea substanțială a prețurilor de vânzare împreună cu creșterea mai moderată a costului de producție au avut o contribuție majoră la ameliorarea semnificativă a situației financiare a industriei din Uniune.

         5.4.   Factori care afectează prețurile la nivelul Uniunii

               (103)

               Nivelul ridicat al cererii pe tot parcursul perioadei examinate a dus la o creștere importantă a prețurilor. Nivelul prețurilor importurilor din țări terțe, inclusiv din RPC, a urmat aceeași tendință crescătoare ca și prețurile practicate de industria din Uniune.

               (104)

               În perioada examinată, costurile unitare de producție medii au crescut cu 21 %, în timp ce creșterea corespunzătoare a prețului unitar de vânzare mediu a fost de 50 %.

         5.5.   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

      Tabelul 10

      Ocuparea forței de muncă

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               93

               91

               100

               Tendință anuală

               —

               –7 %

               –2 %

               9 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

      Tabelul 11

      Productivitatea

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               101

               119

               108

               Tendință anuală

               —

               1 %

               18 %

               –11 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

      Tabelul 12

      Salariile (EUR/angajat)

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               94

               107

               117

               Tendință anuală

               —

               –6 %

               13 %

               10 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

               (105)

               Ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în perioada examinată, în timp ce salariul mediu a crescut cu 17 %. Productivitatea a crescut cu 8 % în cursul aceleiași perioade, ca urmare a creșterii volumului producției.

         5.6.   Rentabilitatea

      Tabelul 13

      Rentabilitatea

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               161

               389

               671

               Tendință anuală

               —

               61 %

               228 %

               282 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

               (106)

               Rentabilitatea industriei din Uniune a crescut de aproape șase ori din 2005 până la PAR, atingând un nivel ridicat în cursul PAR. Acest fapt a determinat creșterea profiturilor în 2007 și în cursul PAR, ca urmare a creșterii prețurilor de vânzare datorată cererii ridicate pe piața siliciului în contextul condițiilor economice preponderent extrem de favorabile. Această creștere a fost posibilă în pofida unei creșteri de 21 % a costurilor de producție, în aceeași perioadă.

         5.7.   Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

      Tabelul 14

      Investițiile și randamentul investițiilor

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               135

               310

               717

               Tendință anuală

               —

               35 %

               174 %

               408 %

               ROI

               7 %

               14 %

               47 %

               96 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

               (107)

               Investițiile au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, mai precis de șase ori, ceea ce reprezintă aproximativ 30 % din profitul obținut. Industria din Uniune și-a dovedit angajamentul față de piața siliciului din Uniune, deoarece investițiile efectuate au determinat creșterea capacității de producție, fie prin instalarea de echipamente noi, fie prin modernizarea echipamentelor existente. În plus, industria din Uniune a investit în procesul metalurgic de producere a siliciului cu grad ridicat de puritate destinat utilizării în industria energiei solare. Acest nou produs are perspective foarte bune pentru viitor.

               (108)

               Ancheta a arătat, de asemenea, că randamentul investițiilor, și anume profitul net înainte de impozitare al produsului exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor corporale alocate produsului, a crescut în mod remarcabil în perioada examinată. Ancheta nu a adus niciun element de probă conform căruia industria din Uniune ar fi avut probleme majore în mobilizarea capitalurilor.

         5.8.   Fluxul de numerar

      Tabelul 15

      Fluxul de numerar

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               114

               348

               672

               Tendință anuală

               —

               14 %

               233 %

               325 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

               (109)

               Fluxul de numerar a urmat o tendință pozitivă similară cu cea a rentabilității, crescând în mod semnificativ în perioada examinată.

         5.9.   Creșterea

               (110)

               În perioada examinată, industria din Uniune nu a reușit să profite pe deplin de creșterea importantă a consumului, producând în acest timp la 80 % din capacitatea sa, și a pierdut două puncte procentuale din cota sa de piață. În pofida măsurilor în vigoare, în special importurile chinezești au răspuns la creșterea consumului, prin intermediul marilor cantități care au fost plasate în temeiul regimului de perfecționare activă.

         5.10.   Amploarea marjei de dumping

               (111)

               În cursul PAR, în pofida măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat, deși la niveluri mai reduse decât cele stabilite în ancheta inițială, pe baza atât a datelor obținute de la singurul producător-exportator cooperant căruia i s-a acordat TI, cât și a calculelor bazate pe datele disponibile.

         5.11.   Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior

               (112)

               Într-un context economic pozitiv, industria din Uniune a fost în măsură să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare, în special în ceea ce privește volumul vânzărilor, prețurile de vânzare și rentabilitatea. Se reamintește, totuși, faptul că marjele de dumping au rămas importante.

         5.12.   Activitatea de export a industriei din Uniune

      Tabelul 16

      Volumul exporturilor industriei din Uniune

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               72

               168

               27

               Tendință anuală

               —

               –28 %

               96 %

               – 141 %

                  Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.

               (113)

               Exporturile de siliciu ale industriei din Uniune au scăzut cu peste jumătate în perioada examinată, în special în cursul PAR. În timp ce în termeni comparativi această scădere poate părea dramatică, în termeni absoluți ea este mai puțin însemnată, deoarece industria din Uniune nu este orientată către export. Producătorii din Uniune sunt ferm angajați față de piața Uniunii. Cu toate acestea, ar trebui observat faptul că unii dintre producătorii din Uniune dețin societăți afiliate în afara Uniunii, care produc și vând pe piețele respective, diminuând în acest fel nevoia de export din partea Uniunii.

         5.13.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

               (114)

               Măsurile antidumping au avut un impact pozitiv vizibil asupra situației industriei din Uniune. În perioada examinată, toți indicatorii principali ai prejudiciului precum producția, stocurile, volumul vânzărilor, prețurile de vânzare, investițiile, rentabilitatea și fluxul de numerar au înregistrat evoluții pozitive. Profitul realizat în cursul PAR reflectă faptul că acesta a fost realizat în cursul unei perioade extrem de favorabile din ciclul economic.

               (115)

               În ceea ce privește cota de piață a industriei din Uniune, tendința ușor descendentă ar putea fi considerată ca semn de prejudiciu, în sensul că, în pofida capacității de producție disponibile, industria din Uniune nu a reușit să profite de creșterea consumului.

               (116)

               În concluzie, ținând seama de evoluția pozitivă a indicatorilor privind industria din Uniune, se consideră că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material în perioada examinată. Prin urmare, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor.

         G.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

   1.   Sinteza analizei privind probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției unui dumping prejudiciabil

               (117)

               Se reamintește faptul că, în pofida măsurilor în vigoare, importurile din China au crescut substanțial și au preluat majoritatea cotei de piață pierdute de importurile din țări terțe. Producătorii-exportatori din RPC au continuat să practice dumpingul la niveluri semnificative. Pe baza acestor fapte, nu există nici un motiv să se considere că RPC nu va continua să practice dumpingul. În plus, dacă în cursul PAR măsurile nu ar fi fost în vigoare, prețurile de import chineze pentru cantitățile destinate comerțului liber ar fi subcotat cu 12 % prețurile practicate de industria Uniunii.

               (118)

               Se observă, de asemenea, faptul că în 2007, în urma unei proceduri anti-circumvenție, măsurile au fost extinse la importurile de siliciu expediat din Republica Coreea, indiferent dacă produsul era sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea. Extinderea măsurilor a avut un efect pozitiv deoarece importurile de siliciu din Republica Coreea au scăzut dramatic.

               (119)

               Ancheta a dovedit că producătorii chinezi dețineau capacități disponibile semnificative în cursul PAR, și anume în jur de 540 000 de tone. În pofida creșterii preconizate a cererii în RPC, după cum se arată la considerentul 74, se preconizează că supracapacitatea va persista în anii următori.

               (120)

               Astfel cum s-a menționat anterior, piața Uniunii este o piață de desfacere majoră pentru China, deoarece cealaltă piață majoră de export, și anume SUA, are în vigoare măsuri antidumping instituite împotriva RPC și, prin urmare, această piață nu este, practic, accesibilă pentru exporturile chineze.

               (121)

               Prețurile de import practicate de RPC s-au dovedit a fi mai scăzute, în medie, cu 15 % decât cele practicate de țările terțe și numai în cursul PAR acestea au fost mai ridicate cu 5 %. Având în vedere interesul producătorilor-exportatori chinezi pentru piața Uniunii, se preconizează ca, în cazul abrogării măsurilor, un volum imens de exporturi la prețuri inferioare celor practicate de țările terțe să fie direcționat către piața Uniunii, cu un puternic efect general represiv asupra prețurilor.

               (122)

               EUSMET a afirmat că cota de piață de 56 % deținută de importurile din țări terțe comparată cu cota de piață relativ scăzută deținută de importurile chineze ar fi avut un impact mai decisiv asupra cotei de piață deținute de producătorii din Uniune în cursul PAR, în special având în vedere faptul că importurile din țări terțe erau la prețuri cu 5 % mai scăzute decât cele din China. În această privință, s-a constat că, în pofida faptului că prețurile importurilor din țări terțe erau mai scăzute cu 5 % în cursul PAR decât cele ale importurilor din RPC, cota de piață a importurilor din țări terțe a scăzut cu 4 % între 2007 și PAR, în comparație cu o creștere de 34 % a cotei de piață a importurilor din RPC (a se vedea tabelele 2 și 3). În aceeași perioadă, cota de piață a industriei din Uniune a fost stabilă. În aceste condiții, nu se poate concluziona că importurile din țări terțe au avut un impact decisiv asupra cotei de piață deținute de industria din Uniune în RPC.

               (123)

               S-a afirmat că, la momentul evaluării evoluției probabile a prețurilor de export chineze, Comisia nu a ținut cont de creșterea probabilă a costului de producție, datorată în special costurilor mai ridicate legate de electricitate, întreruperilor de furnizare a energiei electrice, creșterii costului investițiilor, inflației ridicate, creșterii prețului materiilor prime și a costurilor de transport internațional. Chiar dacă costurile legate de electricitate ar crește în China, această creștere nu este singurul element semnificativ legat de costuri. În plus, nu s-a transmis nicio indicație cu privire la amploarea unei astfel de creșteri și privind impactul exact asupra costurilor totale și a prețurilor de vânzare rezultate din acestea. În ceea ce privește celelalte elemente, acestea sunt pur speculative și/sau nu sunt susținute cu suficiente dovezi sau cuantificate astfel încât să poată duce la concluzii semnificative. De asemenea, trebuie reținut faptul că este greșit să se presupună că prețurile de export se bazează neapărat pe nivelul costurilor de producție, deoarece diverși alți factori – precum politicile guvernamentale sau problemele legate de cerere și ofertă – pot avea, de asemenea, un impact asupra nivelului prețurilor.

               (124)

               De asemenea, s-a constatat că pe piețele țărilor terțe în care nu sunt în vigoare măsuri antidumping prețurile de export chineze s-au situat în cursul PAR la niveluri inferioare prețurilor practicate față de Uniune.

               (125)

               Prin urmare, s-a concluzionat că există o continuare a dumpingului, precum și probabilitatea riscului de majorare a volumului importurilor care exercită o presiune descendentă asupra prețurilor la nivelul Uniunii, cel puțin pe termen scurt, în cazul abrogării măsurilor. Pe baza acestor fapte, nu există niciun motiv să se considere că prețurile practicate de RPC vor crește. În consecință, există probabilitatea reapariției prejudiciului deoarece această situație ar afecta în mod negativ rentabilitatea industriei din Uniune, precum și redresarea financiară a acesteia care a fost remarcată în cursul PAR.

         2.   Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune – indicații și evoluție probabilă în timpul perioadei ulterioare PAR

               (126)

               Într-o perioadă de creștere a consumului, cota de piață a industriei din Uniune și cota de piață a importurilor din țări terțe a scăzut, în timp ce cota de piață a importurilor chineze a crescut în mod semnificativ. Ținând cont de acești indicatori contrastanți (și anume, redresare generală a industriei din Uniune dar pierdere a cotei de piață) și de faptul că PAR a reprezentat o perioadă excepțional de favorabilă în ciclul economic, evoluțiile ulterioare PAR au fost examinate pentru a avea o imagine mai clară a tendințelor viitoare probabile. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de o presiune descendentă asupra prețurilor poate fi, de asemenea, accentuată de evoluția economiei mondiale și de efectele sale asupra cererii și a consumului.

               (127)

               Pe baza datelor Eurostat ajustate și a informațiilor furnizate de industria din Uniune privind evoluția volumului și prețului vânzărilor în Uniune în perioada cuprinsă între ianuarie 2009 și septembrie 2009, s-a putut observa o tendință descrescătoare clară și continuă a volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii. Volumul vânzărilor a reprezentat 52 % din cantitatea vândută în cele nouă luni corespunzătoare din 2008, cu toate că prețurile de vânzare medii au rămas la același nivel ca în 2008 din pricina contractelor pe termen lung și a reducerii producției.

               (128)

               În ceea ce privește rentabilitatea industriei din Uniune, evoluția negativă a fost importantă. Profitul a scăzut în continuu până la niveluri foarte reduse, chiar inferioare nivelului țintă de 6,5 % stabilit pentru profit în cursul anchetei inițiale.

               (129)

               Se observă faptul că, din cauza crizei economice globale, cererea din Uniune a scăzut semnificativ. Aceasta a avut un impact negativ asupra volumului vânzărilor și a rentabilității pe piața Uniunii. Poziția financiară a industriei din Uniune s-a deteriorat, crescând vulnerabilitatea industriei din Uniune. În aceste circumstanțe, industria din Uniune nu ar fi în măsură să depășească impactul negativ al creșterii numărului de importuri din RPC care fac obiectul unui dumping. Această situație se va deteriora, probabil, și mai mult din pricina presiunii exercitate de astfel de importuri.

               (130)

               Importurile din RPC au scăzut atât în volum, cât și în privința prețului, scăderea în volum fiind mai substanțială. În privința prețurilor, prețurile de import din RPC au scăzut mai mult decât prețurile practicate de industria din Uniune (8 % față de 2 %). În perioada posterioară PAR nu s-a constatat nicio subcotare sau vânzare la preț mai mic. Cu toate acestea, dacă măsurile nu ar fi fost în vigoare, importurile din RPC ar fi subcotat cu 3 % pe cele practicate de industria din Uniune și s-ar fi produs o subcotare a prețurilor de 11 %. În plus, s-a constatat că, dacă ar fi fost abrogate măsurile, prețurile de import pentru cantitățile destinate pieței libere ar fi subcotat pe cele practicate de industria din Uniune cu 22 %, iar subcotarea ar fi fost de până la 38 %.

               (131)

               De asemenea, s-a constatat că prețurile de export practicate de RPC pe piețele țărilor terțe neprotejate prin taxe antidumping erau la niveluri cu mult mai scăzute decât prețurile practicate față de Uniune, în comparație cu prețurile din cursul PAR, astfel cum se menționează la considerentul 123. Aceasta arată că, în momente de criză economică, presiunea exercitată în sensul scăderii prețurilor este mai mare.

               (132)

               Pe baza celor de mai sus și ținând cont de tendința descendentă clară a situației financiare a industriei din Uniune, s-a concluzionat că reapariția prejudiciului este probabilă, în eventualitatea expirării măsurilor.

         3.   Concluzii privind probabilitatea reapariției prejudiciului

               (133)

               Se consideră că, în eventualitatea abrogării măsurilor, este probabilă creșterea semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC către Uniune, împreună cu o presiune în sensul descreșterii prețurilor. O astfel de situație nu numai că ar pune în pericol investițiile substanțiale făcute de industria Uniunii în vederea dezvoltării și a modernizării producției sale, ci și dezvoltarea unei noi producții de siliciu solar, care vizează o piață de desfacere viitoare. În plus, probabilitatea reapariției prejudiciului este sporită de criza economică recentă.

         H.   INTERESUL UNIUNII

   1.   Observație preliminară

               (134)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă continuarea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblul său. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea intereselor tuturor părților în cauză, respectiv ale celor din industria Uniunii, ale importatorilor/comercianților, precum și ale utilizatorilor produsului în cauză.

               (135)

               Trebuie reamintit că în cadrul anchetelor precedente, instituirea măsurilor nu a fost considerată contrară interesului Uniunii. De asemenea, deoarece prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, aceasta necesită analizarea unei situații în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare și evaluarea oricărui impact negativ anormal al acestor măsuri asupra părților interesate.

               (136)

               Pe baza celor prezentate anterior, s-a examinat dacă există motive imperative care să conducă la concluzia că nu este în interesul Uniunii să mențină măsurile în acest caz particular, în pofida concluziilor de mai sus privind probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției prejudiciului.

         2.   Interesele industriei din Uniune

               (137)

               Se reamintește faptul că marjele de profit ridicate realizate în 2007 și în cursul PAR s-au datorat creșterii prețurilor de vânzare. Nu s-a prevăzut ca acest factor să continue în anii următori.

               (138)

               Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă și competitivă, capabilă să se adapteze la condițiile în schimbare ale pieței. Acest fapt a fost confirmat în special prin evoluția pozitivă a tuturor indicatorilor principali ai prejudiciului în perioada examinată. Continuarea aplicării măsurilor după reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor a contribuit la redresarea situației financiare a industriei din Uniune și în special a nivelului prețurilor pe piața Uniunii.

               (139)

               În perioada examinată, industria Uniunii și-a demonstrat angajamentul față de piața siliciului din Uniune și și-a îmbunătățit semnificativ eficiența. Industria din Uniune a făcut investiții substanțiale nu numai în vederea creșterii capacității proprii de producție, dar și a dezvoltării cercetării și tehnologiei în procesul metalurgic de producție a siliciului cu grad ridicat de puritate destinat utilizării în industria energiei solare.

               (140)

               Piața siliciului solar este o piață nouă, cu perspective viitoare excelente datorate creșterii preconizate a utilizării energiei solare în anii următori. Prin urmare, este vital pentru industria Uniunii să participe la această nouă piață. Din acest punct de vedere, doi dintre producătorii Uniunii planifică să construiască în Uniune două noi fabrici producătoare de siliciu solar pentru a acoperi o parte din cantitatea necesară pe piața Uniunii. Ar trebui reținut faptul că investițiile făcute pe această nouă nișă de piață depind într-o mare măsură de existența în UE a unei producții tradiționale de siliciu, care este principala materie primă utilizată în producerea siliciului solar.

               (141)

               În plus, unul dintre producătorii din Uniune a anunțat că intenționează să investească în noi unități de producție în RPC pentru a face față creșterii preconizate a cererii de pe piața chineză atât pentru siliciu tradițional, cât și pentru siliciu solar.

               (142)

               Astfel cum s-a menționat anterior, în cazul în care se permite expirarea măsurilor, riscul reapariției prejudiciului este foarte mare și ar pune în pericol investițiile recente făcute de industria din Uniune. Prin urmare, menținerea măsurilor aplicate importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din China, este în interesul industriei din Uniune.

         3.   Interesele importatorilor/comercianților independenți

               (143)

               Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor/comercianților independenți cunoscuți. S-au primit răspunsuri din partea a doi importatori independenți care erau, de asemenea, utilizatori ai produsului în cauză. Observațiile din partea acestor societăți sunt tratate în secțiunea de mai jos, referitoare la interesele utilizatorilor. Un importator/comerciant s-a făcut cunoscut, dar nu a răspuns la chestionar.

               (144)

               Având în vedere faptul că, în afara aprovizionării din RPC, importatorii se pot aproviziona cu siliciu și de la producătorii din Uniune și din surse din țări terțe în care nu se aplică taxe antidumping precum Norvegia și Brazilia, care dețin peste 56 % din cota de piață a Uniunii, se consideră că concurența pe piața Uniunii este asigurată.

               (145)

               Pe baza celor de mai sus și având în vedere lipsa cooperării din partea vreunui comerciant sau a oricărei indicații contrare, s-a concluzionat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut efecte negative substanțiale asupra situației financiare a acestora și că o continuare a aplicării măsurilor nu i-ar afecta pe importatori.

         4.   Interesele utilizatorilor

               (146)

               Se reamintește faptul că EUSMET, o asociație a utilizatorilor din sectorul chimic, a înaintat cererea actuală de reexaminare intermediară limitată la dumping. Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor independenți cunoscuți și asociațiilor acestora. La anchetă au cooperat doisprezece utilizatori, unii dintre aceștia fiind principalii importatori de siliciu din China care este plasat în temeiul regimului de perfecționare activă. În plus, o altă asociație utilizatoare a cooperat prin transmiterea de observații.

               (147)

               Principalii utilizatori industriali de siliciu din Uniune sunt industria chimică și cea producătoare de aluminiu, care reprezintă 60 % și, respectiv, 40 % din consumul la nivelul Uniunii.

               (148)

               Pentru industria chimică, siliciul este principala materie primă pentru producerea ambelor tipuri de siliciu utilizate într-o serie de aplicații, în special în industria automobilelor și în industria construcțiilor, iar polisiliciul este utilizat în industria electronică și în industria energiei solare. Ponderea siliciului în costul de producție a diverselor tipuri de siliciu și polisiliciu varia între 2 și 35 % în funcție de procesul de producție al fiecărui tip de produs final. Cu toate acestea, în medie, ponderea siliciului în costul total de producție a siliciului varia între 11 și 21 %, în timp ce în cazul polisiliciului aceasta varia între 2 și 10 %. Cu o taxă antidumping de 19 %, impactul costului de producție pentru utilizatorii din industria chimică care se aprovizionează cu siliciu numai din RPC este estimat între 2 și 4 %. Pentru alți utilizatori din industria chimică, impactul va fi mai mic.

               (149)

               Unele dintre societățile chimice care au cooperat la anchetă erau importatori majori de siliciu din China plasat în temeiul regimului de perfecționare activă și, prin urmare, erau scutite de plata taxelor antidumping. Cu toate acestea, societățile respective au afirmat că nu au fost în măsură să absoarbă taxa sau să o transfere clienților lor și că regimul de perfecționare activă nu a înlăturat povara impusă de măsurile în vigoare deoarece a fost necesar să se aloce resurse însemnate pentru a face față controalelor vamale anevoioase și altor proceduri administrative. În plus, societățile în cauză au considerat că a trebuit să investească în echipamente noi în RPC pentru a putea fi mai aproape de o sursă de materii prime ieftine și a fi mai competitive pe piața asiatică.

               (150)

               Pentru industria producătoare de aluminiu, siliciul este de asemenea o materie primă importantă pentru rafinăriile producătoare de aluminiu pentru producerea de aliaje de topit. Aceste aliaje sunt folosite în special de către industria autovehiculelor și industria construcțiilor. Ponderea siliciului în costurile de producție ale acestora varia între 8 și 10 % în funcție de calitatea materialului pe care îl utilizau și care conținea deja siliciu. Majoritatea deținătorilor de rafinării de aluminiu care au cooperat la anchetă cumpărau siliciu din alte țări terțe care nu fac obiectul taxelor antidumping din pricina faptului că produsele acestora sunt destinate în principal pieței Uniunii și, prin urmare, nu pot beneficia de regimul de perfecționare activă. Cu o taxă antidumping de 19 %, impactul costului de producție pentru utilizatorii din industria producătoare de aluminiu care se aprovizionează cu siliciu numai din RPC este estimat la aproximativ 2 %. Pentru alți utilizatori din industria producătoare de aluminiu, impactul va fi mai mic. Ancheta a arătat că rentabilitatea rafinăriilor de aluminiu nu era foarte mare și, prin urmare, creșterile prețului siliciului au avut un impact negativ asupra profitului înregistrat de acestea, din cauza marjei limitate a acestora.

               (151)

               Industria chimică a avut aproximativ 14 000 de angajați, iar industria producătoare de aluminiu a avut 6 000 de angajați. În perioada examinată, gradul de ocupare a forței de muncă în industria chimică a crescut cu 8 %, în timp ce în industria producătoare de aluminiu acesta a rămas stabil.

               (152)

               Toți utilizatorii s-au opus ferm continuării măsurilor din motivul că măsurile respective fuseseră în vigoare pentru o perioadă de timp prea îndelungată, că acestea determinaseră o creștere artificială a prețului siliciului pe piața Uniunii, indiferent de originea acestuia și că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu în cursul PAR. Cu toate acestea, având în vedere cota de piață extrem de ridicată deținută de exportatorii chinezi de siliciu destinat prelucrării interne și concurența pentru obținerea siliciului destinat circulației libere, această afirmație nu este întemeiată. În timp ce s-a constatat, într-adevăr, că, într-o mare majoritate, industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu, aspectul probabilității reapariției prejudiciului trebuie să fie, de asemenea, luat în considerare în cadrul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Astfel cum s-a afirmat anterior (a se vedea, în special, considerentul 133), în acest caz s-a constatat că există o astfel de probabilitate.

               (153)

               EUSMET a afirmat că pe piața Uniunii se remarca în cursul PAR o penurie de siliciu, astfel cum se demonstrează în plângerea sa referitoare la faptul că producătorii din țări terțe nu au onorat unele comenzi făcute de unii din membrii săi. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost fondată. În evaluarea capacității disponibile pe piață, EUSMET a ținut cont numai de capacitatea producătorilor din Uniune, fără a ține seama de importurile din țări terțe, inclusiv din China, care beneficiază de regimul de perfecționare activă. Prin urmare, se menține afirmația conform căreia nu s-a produs nicio penurie, iar cererea de pe piață a putut fi satisfăcută pe baza vânzărilor industriei din Uniune și a volumului importurilor.

               (154)

               EUSMET a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune limitează în mod deliberat producția prin întreruperi sezoniere ale acesteia și, prin urmare, limitează vânzările pe piața Uniunii pentru a controla prețurile de vânzare. Un producător din Uniune a recurs la întreruperi ale producției dar, în perioadele respective, a dispus de stocuri suficiente pentru a-și aproviziona clienții în temeiul contractelor pe termen lung în vigoare. Un alt producător din Uniune a efectuat unele reduceri ale producției în perioada de după PAR, iar aceste reduceri nu s-au repetat. Prin urmare, afirmația EUSMET conform căreia întreruperile producției aveau drept scop controlarea prețurilor a fost considerată nefondată.

               (155)

               Este de înțeles faptul că utilizatorii doresc să aibă acces liber la materii prime ieftine pentru a fi mai competitivi. Utilizatorii consideră esențială libertatea de alegere a sursei de aprovizionare deoarece, conform opiniei utilizatorilor, accesul nerestricționat la aprovizionarea cu siliciu va deveni mai important în viitor datorită creșterii preconizate a cererii de siliciu până în 2013, această creștere fiind datorată, în mare parte, proiectelor legate de energia solară. EUSMET a afirmat că, având în vedere creșterea preconizată a cererii pe piața siliciului din Uniune în anii următori, până în 2013, penuria menționată în plângerea sa se va accentua. Cu toate acestea, cifrele furnizate care au stat la baza supozițiilor arată că, chiar și în 2013, consumul în Uniune va fi la un nivel mai scăzut decât cel din perioada examinată. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru care cererea viitoare de siliciu nu ar putea fi satisfăcută. În plus, libertatea alegerii sursei de aprovizionare nu poate justifica, în sine, acceptarea practicilor de dumping. Concurența de pe piața Uniunii necesită condiții echitabile pentru toți operatorii.

               (156)

               Utilizatorii din industria chimică au indicat, de asemenea, că industria din Uniune ar trebui să rămână o sursă importantă de aprovizionare în scopul de a garanta disponibilitatea pe termen scurt a produsului în cauză, fiabilitatea aprovizionării și o calitate mai ridicată a produsului decât în cazul celui originar din China.

               (157)

               Cu toate acestea, ancheta a arătat că măsurile în vigoare nu au avut efecte negative însemnate asupra întreprinderilor acestora. În special unii utilizatori din industria chimică și-au sporit în mod considerabil importurile de siliciu din RPC în perioada examinată și majoritatea s-au aflat într-o situație financiară bună. Pe scurt, s-a considerat că, la fel ca în reexaminările precedente efectuate în perspectiva expirării măsurilor, continuarea aplicării măsurilor nu ar avea un efect negativ semnificativ asupra utilizatorilor industriali, având în vedere și faptul că nivelul măsurilor propuse s-ar reduce semnificativ.

         5.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (158)

               Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive incontestabile împotriva prelungirii aplicării măsurilor antidumping.

         I.   MĂSURI ANTIDUMPING

               (159)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se sprijină intenția de a recomanda menținerea măsurilor în vigoare, dar la un nivel mai scăzut. De asemenea, li s-a acordat părților un termen în care să prezinte observații și cereri referitoare la această comunicare de informații. Observațiile pertinente prezentate au fost analizate, dar nu au condus la modificarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a hotărât menținerea măsurilor antidumping actuale.

               (160)

               Ca urmare a reexaminării intermediare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping la importurile de produse originare din RPC la nivelul celei mai scăzute marje de prejudiciu pe care se bazează măsurile în vigoare și al marjelor de dumping constatate în cursul reexaminării actuale.

               (161)

               Prin urmare, măsurile se vor stabili la nivelul marjelor de dumping constatate; mai precis 16,3 % pentru singurul grup de societăți căruia i s-a acordat TI și, respectiv 19 % pentru celelalte societăți.

               (162)

               Pe această bază, măsurile extinse prin Regulamentul (CE) nr. 42/2007 al Consiliului (13) la importurile de siliciu expediat din Republica Coreea, indiferent dacă acesta este declarat sau nu ca provenind din Republica Coreea, în urma unei anchete în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază ar trebui menținute, dar la nivelurile stabilite la considerentul 161.

               (163)

               Exportatorii din Republica Coreea care au intenția de a depune o cerere de scutire de taxa antidumping extinsă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, vor trebui să completeze un chestionar pentru a permite Comisiei să decidă dacă se poate acorda o scutire. Exonerarea se poate acorda după o evaluare a situației pieței produsului în cauză, a capacității de producție și a nivelului de utilizare a capacităților, a achizițiilor și a vânzărilor, a probabilității continuării practicilor pentru care nu există suficientă motivație sau justificare economică și a elementelor de probă pentru dumping. Comisia efectuează, în mod normal, și o vizită de verificare la fața locului. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei și trebuie să conțină toate informațiile necesare privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producția și vânzările la export ale produsului în cauză,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de siliciu încadrate în prezent la codul NC 2804 69 00, originare din Republica Populară Chineză.
   (2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:

               Societatea

               Nivelul taxei

               Codul adițional TARIC

               Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

               16,3 %

               A971

               Toate celelalte societăți

               19,0 %

               A999

         (3)   Se menține în vigoare extinderea taxei antidumping definitive aplicabile la importurile de la „toate celelalte societăți” din Republica Populară Chineză (și anume, 19,0 %) la importurile produsului descris la alineatul (1) expediat din Republica Coreea, indiferent dacă acesta este declarat sau nu ca fiind originar din Republica Coreea (Codul TARIC 2804690010).
   (4)   În absența unor dispoziții contrare, sunt aplicabile dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.
   Articolul 2
   (1)   Cererile de scutire de la taxa extinsă menționată la articolul 1 alineatul (3) se redactează în una dintre limbile oficiale ale Uniunii și trebuie să fie semnate de o persoană autorizată să reprezinte solicitantul.
   (2)   Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate B

               Office: N-105 04/17

               1049 Bruxelles/Brussel

               BELGIQUE/BELGIË

               Fax +32 22956505

         (3)   În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, după consultarea Comitetului consultativ, Comisia poate autoriza, prin decizie, scutirea importurilor societăților care nu eludează măsurile antidumping instituite prin prezentul regulament, de taxa extinsă menționată la articolul 1 alineatul (3).
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament se aplică pe o perioadă de cinci ani.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 25 mai 2010.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. SEBASTIÁN

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 66, 4.3.2004, p. 15.

      (3)  JO L 198, 28.7.1990, p. 57.

      (4)  JO L 13, 19.1.2007, p. 1.

      (5)  JO C 254, 7.10.2008, p. 9.

      (6)  JO C 51, 4.3.2009, p. 17.

      (7)  JO L 66, 4.3.2004, p. 15.

      (8)  JO L 345, 16.12.1997, p. 1.

      (9)  CRU, martie 2009.

      (10)  JO L 66, 4.3.2004, p. 15.

      (11)  JO L 13, 19.1.2007, p. 1.

      (12)  Sursă: statisticile din China referitoare la export.

      (13)  JO L 13, 19.1.2007, p. 1.