title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 372/2013 al Consiliului din 22 aprilie 2013 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

text:
               24.4.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 112/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 372/2013 AL CONSILIULUI
   din 22 aprilie 2013
   de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),
   având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Anchete anterioare și măsuri antidumping existente

               (1)

               În iulie 2005, prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și de componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză („RPC”). Măsurile au constat într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 7,6 % și 46,7 %.

               (2)

               În iulie 2008, în urma unei reexaminări intermediare a definiției produsului, Consiliul a clarificat, prin Regulamentul (CE) nr. 684/2008 (3), definiția produsului din ancheta inițială.

               (3)

               În iunie 2009, în urma unei anchete privind circumvenția măsurilor antidumping, Consiliul a extins, prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 (4), taxa antidumping definitivă aplicabilă pentru „toate celelalte societăți” impusă prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 la transpaletele manuale și componentele de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt sau nu sunt declarate ca originare din Thailanda.

               (4)

               În octombrie 2011, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 (5), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din RPC, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor care a fost efectuată în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Comisiei, a fost menținută, de asemenea, extinderea taxei menționată în considerentul 3 de mai sus.

         2.   Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale

               (5)

               În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia Europeană („Comisia”) a observat că peisajul concurențial pe piața Uniunii s-a modificat de la instituirea măsurilor. Într-adevăr, producătorul-exportator chinez cu cel mai scăzut nivel al taxei – căruia în ancheta inițială i s-a acordat tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) – a reușit practic să acapareze o foarte mare parte din piața Uniunii și și-a crescut semnificativ cota de importuri în Uniune. Comisia a avut, de asemenea, îndoieli față de stabilirea inițială a TEP, având în vedere unele dovezi prima facie ale existenței unei denaturări a pieței oțelului din RPC. În acest context, s-a considerat că împrejurările pe baza cărora au fost stabilite măsurile existente s-au modificat și că aceste modificări sunt de natură durabilă.

               (6)

               După ce a constatat, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat la 14 februarie 2012 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea ex officio a unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului cu privire la producătorii-exportatori chinezi.

         3.   Perioada anchetei de reexaminare

               (7)

               Ancheta cu privire la nivelul de dumping a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

         4.   Părțile interesate

               (8)

               Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii neafiliați despre care se știa că sunt implicați, autoritățile țării exportatoare și industria din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

               (9)

               Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.

               (10)

               Având în vedere numărul potențial ridicat de producători-exportatori și importatori neafiliați din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, în caz afirmativ, pentru a alege eșantionul, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Doi producători-exportatori și opt importatori neafiliați s-au anunțat dispuși să coopereze. Așadar, nu a fost necesară eșantionarea nici pentru producătorii-exportatori, nici pentru importatorii neafiliați.

               (11)

               Comisia a trimis chestionare și formulare de cerere de acordare a TEP tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri de la un producător-exportator chinez, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd („Noblelift”), și de la trei importatori neafiliați.

               (12)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea existenței dumpingului. S-a efectuat o vizită de verificare la sediul Noblelift din Changxing, RPC.

               (13)

               Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori chinezi cărora nu li s-a acordat TEP, s-a efectuat o vizită de verificare la sediile următorului producător din Brazilia, aceasta fiind utilizată ca țară analogă:

                           —

                           Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo („Paletrans”).

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (14)

               Produsul în cauză pentru această reexaminare este același cu cel din ancheta inițială și a fost clarificat prin reexaminarea intermediară a definiției produsului, respectiv transpalete manuale și componente de bază ale acestora, și anume șasiuri și sisteme hidraulice, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00. În scopul aplicării prezentului regulament, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane și dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă, până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia și nu au nicio altă funcție sau utilizare, cum ar fi de exemplu (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete); (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare); (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare); sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire).

         2.   Produsul similar

               (15)

               Ancheta a confirmat că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC, produsul fabricat și comercializat în țara analogă, Brazilia, precum și produsul fabricat și vândut pe piața UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări.

               (16)

               Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   DUMPINGUL

   (a)   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

               (17)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) de la respectivul articol pentru acei producători despre care s-a constatat că satisfac criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, și anume dacă s-a demonstrat că, în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar, au prevalat condițiile economiei de piață. Pe scurt și cu titlu pur orientativ, aceste criterii sunt:

                           —

                           deciziile comerciale și costurile se stabilesc ca răspuns la semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului, iar costurile cu principalii factori de producție reflectă valorile pieței;

                           —

                           societățile dispun de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate de către un auditor independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și sunt utilizate în toate scopurile;

                           —

                           nu există denaturări semnificative induse de vechiul sistem de economie planificată;

                           —

                           legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;

                           —

                           operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.

               (18)

               Noblelift, a solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a returnat formularul completat de cerere de acordare a TEP în termenul prevăzut.

               (19)

               Comisia a solicitat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile cuprinse în cererea de acordare a TEP la sediul societății în cauză.

               (20)

               Ancheta a stabilit că prețurile pe care Noblelift le-a plătit în cursul PAR pentru oțelul carbon laminat la cald produs în China, o materie primă principală cu o pondere de aproximativ 25 % în costul produsului finit, au fost denaturate considerabil, ele fiind cu aproximativ 24 %-31 % mai scăzute decât prețurile practicate în aceeași perioadă pe piața internațională. Prețurile internaționale luate în considerare s-au bazat pe statisticile pentru piețele din Uniune și America de Nord din Steel Business Briefing
                   (7), precum și pe prețurile la import din statisticile Comext. Pe baza acestor date, s-a constatat că, în mod evident, prețurile pentru oțelul produs în China nu reflectau valorile pieței. În plus, există o practică consacrată de intervenție a statului pe piața materiilor prime. Cel de al 12-lea plan cincinal al Chinei (2011-2015) pentru sectorul siderurgic cuprinde o serie de măsuri care demonstrează că, din cauza controlului ferm pe care îl exercită statul chinez, întreprinderile siderurgice nu au altă opțiune decât să se conformeze instrucțiunilor date de guvernul acestui stat. Așadar, concluzia este că Noblelift nu îndeplinește primul dintre criteriile necesare pentru a beneficia de TEP.

               (21)

               În plus, în exercițiul financiar 2010, o societate afiliată a acordat societății Noblelift o garanție bancară pentru două împrumuturi reprezentând o proporție semnificativă din activele totale ale Noblelift și ale societății afiliate. Garanțiile nu figurau nici în situațiile financiare ale Noblelift, nici în conturile societății afiliate, ceea ce contravine standardului IAS 24 (Prezentarea informațiilor privind părțile afiliate), iar auditorul nu a formulat nicio rezervă față de această practică. Declararea tranzacțiilor cu părți afiliate în situațiile financiare este importantă deoarece ea poate semnala posibile efecte asupra poziției financiare a unei societăți. În acest caz, nedeclararea unor angajamente semnificative, cum ar fi garanțiile în cauză, face imposibilă o evaluare corectă a operațiunilor societății și, în special, a riscurilor și oportunităților acesteia. Așadar, se consideră că registrele contabile ale societății nu au fost auditate în mod corespunzător conform standardelor internaționale de contabilitate și, prin urmare, societatea nu îndeplinește nici cel de al doilea criteriu.

               (22)

               În fine, Noblelift a beneficiat de ajutoare de stat sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit, precum și de subvenții care îi denaturează situația financiară, astfel încât nu este îndeplinit nici cel de al treilea criteriu.

               (23)

               Producătorul-exportator în cauză și industria din Uniune au avut posibilitatea de a prezenta observații privind constatările prezentate mai sus.

               (24)

               După comunicarea concluziilor anchetei referitoare la TEP, Noblelift a solicitat mai multe detalii despre calcularea prețului oțelului pe piața internațională. Societatea a susținut ideea că denaturările prețurilor la materii prime trebuie abordate prin ajustarea valorii normale în cadrul calculului dumpingului, și nu prin refuzul acordării TEP. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază este foarte clar și, conform acestuia, costurile cu principalii factori de producție trebuie să reflecte în mod real valorile pieței. Prin urmare, orice ajustare în calculul dumpingului efectuată pentru a compensa costurile denaturate ale factorilor de producție ar goli, în mare măsură, de conținut articolul 2 alineatul (7) litera (c). Ca atare, observațiile formulate nu au fost în măsură să modifice concluziile prezentate anterior.

               (25)

               După comunicarea concluziilor finale, Noblelift și-a reiterat argumentele. În primul rând, societatea a afirmat că Comisia nu a făcut cunoscute detaliile, și anume nu a specificat toate datele utilizate în calculul diferențelor de preț la materiile prime.

               (26)

               În această privință, trebuie menționat înainte de toate faptul că sursele de date pentru compararea prețurilor oțelului au fost indicate de Comisie cu mai multe ocazii. Comisia a repetat explicațiile furnizate deja în cadrul procedurii, și anume că prețurile din Steel Business Briefing sunt protejate de drepturi de autor, serviciul fiind disponibil pe bază de abonament. În consecință, Comisia nu are dreptul legal de a face publice aceste date în mod direct, însă baza de date este accesibilă și poate fi consultată în schimbul plății taxei corespunzătoare. Cu toate acestea, pentru a asigura un echilibru între protecția drepturilor de proprietate intelectuală și protecția dreptului la apărare, datele utilizate au fost verificate de consilierul-auditor al Direcției Generale Comerț, care a confirmat calculul diferenței de preț și a comunicat societății Noblelift rezultatul verificării sale.

               (27)

               Se remarcă, de asemenea, faptul că Steel Business Briefing indică exact metodologia utilizată (dimensiuni, grosime, lățime, condițiile de livrare). Acești parametri sunt generali și orientativi, ei indicând nivelul de detaliu al comparațiilor de prețuri la materiile prime efectuate pentru a stabili dacă costurile cu principalii factori de producție reflectă îndeaproape valorile pieței. Comisia a utilizat ca referință și prețurile de pe piața europeană și nord-americană.

               (28)

               Noblelift a susținut de asemenea că în ancheta inițială, diferențele dintre prețurile de pe piața internă a oțelului din RPC și prețurile de pe piața internațională nu au fost considerate un factor care împiedică societatea să îndeplinească primul criteriu pentru acordarea TEP. În considerentul 22 din Regulamentul (CE) nr. 128/2005 al Comisiei (8) din 27 ianuarie 2005 de instituire a unei taxe antidumping provizorii în cadrul anchetei inițiale, se menționează că: „În ceea ce privește cele patru societăți, s-a stabilit (…) că aceste prețuri și costuri corespundeau valorilor pieței”. Într-adevăr, în cadrul anchetei inițiale nu s-a constatat o diferență substanțială de preț între materiile prime achiziționate pe piața internă din RPC și cele achiziționate la prețurile pieței internaționale. Totuși, o astfel de concluzie nu poate împiedica instituțiile să constate o diferență de preț în cadrul unei anchete ulterioare, dacă circumstanțele sunt diferite și există o diferență de preț. Așa cum se menționează în considerentul 76 de mai jos, circumstanțele s-au schimbat în mod semnificativ între 2004 (momentul anchetei inițiale) și 2011 (perioada actualei anchete de reexaminare), adică într-o perioadă de 7 ani. În această privință, în special în perioada anchetei din 2010 de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, au fost colectate dovezi prima facie privind denaturarea prețurilor pe piața oțelului din RPC din cauza intervenției statului. Acest fapt a constituit, de asemenea, unul dintre motivele care au condus la deschiderea ex officio a actualei reexaminări și a fost într-adevăr confirmat în cadrul actualei anchete (a se vedea considerentul 20 de mai sus).

               (29)

               Noblelift și-a reiterat apoi observațiile privind impactul nesemnificativ al garanțiilor pentru împrumuturi sau impactul neglijabil al ajutoarelor de stat. În acest sens, se remarcă faptul că cerința de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază este clară și nu se referă la existența unui impact semnificativ asupra rezultatelor financiare („întreprinderile utilizează o singură serie de registre contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale și care sunt utilizate în toate scopurile”). În orice caz, așa cum s-a menționat mai sus în considerentul 21, nedeclararea unor angajamente semnificative, cum ar fi garanțiile pentru împrumuturi, face imposibilă evaluarea corectă a operațiunilor societății și, în special, a riscurilor și oportunităților acesteia. În ceea ce privește ajutoarele de stat, răspunsul pe care Comisia l-a transmis deja părții în cursul anchetei este că ajutoarele respective reprezentau sume în valoare de peste 10 milioane RMB. Prin urmare, observațiile Noblelift nu au putut fi acceptate.

               (30)

               În fine, Noblelift a susținut că ancheta ar fi trebuit închisă având în vedere depășirea termenului de trei luni pentru stabilirea respectării criteriilor pentru acordarea TEP, prevăzut la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În acest sens, se face trimitere la modificarea introdusă de Regulamentul (UE) nr. 1168/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (9), precum și la efectul retroactiv al acestei modificări. De asemenea, se remarcă faptul că decizia privind îndeplinirea criteriilor pentru acordarea TEP a fost luată la mai mult de trei luni de la demararea anchetei din cauza unor aspecte procedurale și a constrângerilor de timp ale anchetei. Într-adevăr, gradul ridicat de complexitate al aspectelor ridicate în contextul evaluărilor pentru acordarea TEP a demonstrat că termenul de trei luni era practic imposibil de respectat. Trebuie menționat totuși că durata procesului de luare a deciziei privind TEP nu a avut niciun impact asupra rezultatului acestuia.

               (31)

               Prin urmare, se concluzionează că argumentele în favoarea acordării tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sunt nefondate.

               (32)

               Având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se decide să nu se acorde TEP societății Noblelift.

         (b)   Valoarea normală

               (33)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în cazul țărilor care nu au o economie de piață și, atunci când este imposibilă acordarea TEP, în cazul țărilor în tranziție, valoarea normală se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analogă.

               (34)

               În ancheta inițială, Canada a fost considerată țară analogă pentru a stabili valoarea normală. Având în vedere că producția în Canada a încetat, în avizul de deschidere al prezentei reexaminări, s-a preconizat utilizarea Braziliei ca țară analogă.

               (35)

               Doi producători-exportatori și un importator au obiectat față de alegerea Braziliei ca țară analogă. Argumentul adus împotriva alegerii Braziliei a fost că, pe piața braziliană de transpalete manuale, s-a înregistrat un nivel scăzut de concurență din cauza numărului foarte mic de producători locali, așadar prețurile de vânzare, profiturile și costurile de producție din Brazilia sunt umflate. Producătorii-importatori care au obiectat au sugerat India, Malaysia sau Taiwan ca țări analoge potrivite.

               (36)

               În urma acestor observații, Comisia a luat legătura cu 38 de producători cunoscuți de transpalete manuale din India, 3 din Taiwan, 2 din Malaysia și 2 din Brazilia, trimițându-le câte un chestionar. Un singur producător, din Brazilia, s-a arătat dispus să coopereze: Paletrans.

               (37)

               În urma comunicării concluziilor finale și a propunerii Comisiei, părțile și-au expus din nou argumentul conform căruia Brazilia nu este o țară analogă potrivită din cauza lipsei de concurență de pe piața din această țară. Părțile au afirmat că producătorul dispus să coopereze din țara analogă beneficiază de o poziție de monopol pe piața braziliană, această poziție fiindu-i consolidată de taxe la import ridicate. Alte observații s-au referit la existența unor deficiențe în răspunsurile furnizate de producătorul din țara analogă în chestionarul neconfidențial. În fine, s-a afirmat că ar trebui operate ajustări pentru a ține seama de diferențele dintre producătorul din țara analogă și producătorul-exportator din țara în discuție.

               (38)

               În ceea ce privește caracterul adecvat al Braziliei ca țară analogă, trebuie subliniat faptul că, deși producătorul din țara analogă este principalul producător de pe piața braziliană, el nu deține monopolul pe această piață. Există competiție cu cel puțin doi producători locali și există un nivel semnificativ de importuri. S-a constatat că marja de profit a producătorului din țara analogă este conformă cu o economie liberă.

               (39)

               Astfel cum se menționează în considerentul 36 de mai sus, în urma argumentelor formulate în faza incipientă a procedurii împotriva utilizării Braziliei ca țară analogă, Comisia a contactat 45 de producători în patru țări diferite, inclusiv societățile sugerate de Noblelift. În pofida repetatelor contacte prin telefon sau e-mail cu aceste societăți, un singur producător din Brazilia a transmis informațiile solicitate și a cooperat în cadrul anchetei.

               (40)

               În ceea ce privește presupusele deficiențe, trebuie menționat că un singur producător din țara analogă a cooperat la anchetă. O astfel de situație nu este neobișnuită, însă ridică probleme legate de divulgarea datelor. Având în vedere dificultățile întâmpinate frecvent în obținerea cooperării din partea producătorilor din țara analogă, Comisia trebuie să garanteze o protecție adecvată a informațiilor confidențiale. În cazul de față, prezentarea unor date neconfidențiale a generat anumite neînțelegeri privind presupusele deficiențe, însă acestea au fost clarificate cu părțile. În special, una dintre părți a susținut că deficiențele din răspunsurile furnizate de producătorul din țara analogă ar fi de natură să împiedice utilizarea Braziliei ca țară analogă, iar ancheta ar trebui închisă deoarece Comisia nu poate stabili valoarea normală. În această privință, trebuie reținut faptul că, în cadrul actualei anchete, Comisia a avut toate informațiile necesare pentru a efectua un calcul al dumpingului.

               (41)

               Așadar, argumentele referitoare la caracterul adecvat al Braziliei ca țară analogă nu au putut fi acceptate.

               (42)

               Cu privire la argumentele în favoarea ajustărilor, se remarcă faptul că s-a ținut cont de diferențele de nivel comercial dintre producătorul brazilian și producătorul-exportator chinez prin operarea unei ajustări în funcție de nivelul comercial (a se vedea considerentul 59 de mai jos).

               (43)

               În fine, una dintre părți a susținut că ar trebui operată o ajustare pentru a ține cont de un presupus efect de denaturare generat de taxa la import de 14 % practicată în țara analogă. Acest argument nu poate fi acceptat, deoarece nu se poate stabili o legătură între o astfel de taxă la import și nivelul prețului pe piața internă.

               (44)

               În consecință, Brazilia este considerată o țară analogă adecvată, deoarece există un nivel suficient de concurență cu cel puțin doi producători și un nivel semnificativ de importuri.

               (45)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat întâi dacă vânzările de produs similar ale societății Paletrans către clienți independenți sunt reprezentative. S-a constatat în acest sens că volumul total al vânzărilor respective este la nivelul a cel puțin 5 % din volumul total al exporturilor Noblelift către Uniune.

               (46)

               Comisia a investigat apoi dacă există tipuri de produs similar vândute de Paletrans pe piața internă care sunt comparabile în suficientă măsură, din punctul de vedere al funcțiilor și materialelor utilizate, cu tipurile exportate de Noblelift către Uniune. Concluzia anchetei a fost că mai multe tipuri vândute de Paletrans pe piața internă sunt suficient de comparabile cu tipurile exportate de Noblelift către Uniune.

               (47)

               Ulterior, Comisia a analizat dacă, în cazul producătorului din țara analogă, fiecare tip comparabil de produs similar vândut pe piața internă ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale. În acest scop, s-a stabilit, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața internă în decursul PAR.

               (48)

               Acolo unde s-a constatat că volumul vânzărilor unui tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru tipul respectiv de produs și dacă prețul de vânzare mediu ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Această situație s-a confirmat pentru toate tipurile comparabile, iar valoarea normală s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor pentru toate vânzările efectuate pe piața internă în decursul PAR pentru fiecare tip comparabil de produs.

               (49)

               Pentru tipurile necomparabile, valoarea normală s-a putut construi conform articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adăugându-se la costul de producție, ajustat după caz, un procent rezonabil pentru costurile de vânzare pe piața internă, cheltuielile generale și administrative și o marjă rezonabilă de profit pentru piața internă. Costurile de vânzare, cheltuielile generale și administrative și profitul s-au bazat pe date reale privind producția și vânzările de produs similar realizate de producătorul din țara analogă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Trebuie menționat că prețul astfel construit a fost supus ajustărilor descrise în considerentul 59, în special pentru a ține cont de diferența de nivel comercial dintre vânzările la export ale societății Noblelift și vânzările pe piața internă ale producătorului din țara analogă.

               (50)

               Singurul producător-exportator care a cooperat a susținut că Comisia a efectuat calculele de dumping pe baza unor „NCP trunchiate” și că nu s-au oferit explicații referitoare la parametrii utilizați pentru efectuarea comparației.

               (51)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, existența marjei de dumping se stabilește în mod normal pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor tuturor exporturilor cu condiția respectării dispozițiilor aplicabile referitoare la compararea echitabilă.

               (52)

               În ceea ce privește compararea echitabilă, trebuie menționat că numărul de control al produsului este un instrument utilizat în cadrul anchetei pentru a structura și a organiza cantitățile însemnate de date foarte detaliate transmise de societăți. El ajută la efectuarea unei analize mai detaliate a diferitelor caracteristici ale produselor din categoria din care fac parte produsul în cauză și produsul similar.

               (53)

               Comisia a colectat informații despre mai mulți parametri (materialul șasiului, șasiu vopsit, capacitatea de ridicare, tipul de sistem hidraulic, lungimea utilă, furca, lățimea totală a furcii, materialul roților directoare, materialul rolelor port-sarcină, tipul rolelor port-sarcină, tipul de frâne), însă pentru a lua în considerare toate tranzacțiile de export s-a considerat rezonabil, și s-a dovedit a fi posibil, ca în acest caz comparația să se bazeze pe acei parametri care constituie cele mai relevante caracteristici (materialul șasiului, șasiu vopsit, materialul roților directoare, materialul rolelor port-sarcină, tipul rolelor port-sarcină).

               (54)

               Prin urmare, comparația s-a bazat pe caracteristicile cele mai relevante pentru a spori nivelul de corespondență și pentru a se asigura compararea echitabilă. Trebuie subliniat faptul că Comisia nu a ignorat nicio informație. Cu toate acestea, se întâmplă adesea ca anumiți parametri utilizați în numărul de control al produsului să aibă o pondere mai mică și ca anumiți parametri să fie mai adecvați pentru o comparație corectă decât alți parametri. Niciun produs nu a fost exclus de la comparare pe motivul diferențelor de caracteristici fizice sau din orice alte motive și nici nu au fost create noi tipuri de produse. Dimpotrivă, toate vânzările au fost incluse în procesul de comparare. Deși s-a recunoscut faptul că și alți parametri au un anumit impact asupra prețurilor, s-a considerat mai adecvat ca la baza calculelor să stea primii cinci parametri în ordinea relevanței, deoarece această metodă a generat cel mai ridicat nivel de corespondență.

               (55)

               În ceea ce privește aspectele procedurale ale comparației, trebuie remarcat că producătorul-exportator a avut deplina libertate de a formula observații în legătură cu calculele efectuate în cazul de față. Toate detaliile legate de calcule au fost făcute cunoscute în mai multe ocazii.

               (56)

               În consecință, s-a impus respingerea afirmațiilor de mai sus.

         (c)   Prețul de export

               (57)

               Toate vânzările la export ale producătorului-exportator chinez au fost efectuate direct către clienți independenți din Uniune. Ca atare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, conform articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

               (58)

               Una dintre părți a afirmat că ar trebui incluse în calcul vânzările la export de șasiuri și sisteme hidraulice. Această pretenție a fost acceptată.

         (d)   Comparația

               (59)

               Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același nivel comercial. Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, conform articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care au influențat prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-au operat ajustări pentru a ține cont în mod corespunzător, dacă a fost cazul și dacă acest lucru a fost justificat, de diferențele de nivel comercial (diferența estimată de preț pentru vânzările către diferitele tipuri de clienți pe piața internă din țara analogă) și de diferențele de costuri de transport (incluzând costul transportului intern în țara exportatoare și al transportului maritim către Uniune), de costuri de asigurare (costul asigurării maritime), de costuri de manipulare, încărcare și costuri auxiliare, de taxe (plătite pentru vânzările la export), de comisioane bancare (plătite pentru vânzările la export), de costuri de credit (bazate pe condițiile de plată convenite și pe rata aplicabilă a dobânzii) și de costuri de ambalare (cheltuielile cu materialele utilizate pentru ambalaje).

               (60)

               În urma unei cereri din partea singurului producător-exportator cooperant, care a fost considerată rezonabilă, s-a efectuat o ajustare a valorii normale pentru a ține cont de diferențele de grosime a oțelului utilizat de producătorul din țara analogă și de producătorul-exportator din țara vizată de anchetă. Ajustarea s-a efectuat pe baza diferenței de grosime, proporțional cu ponderea oțelului în prețul produsului similar vândut în Brazilia de producătorul din țara analogă, ceea ce a condus la o modificare a marjei de dumping (a se vedea considerentul 73 de mai jos). După comunicarea unor informații suplimentare (însoțită de invitația de a prezenta observații privind ajustarea în funcție de grosimea oțelului), una dintre părți a contestat această ajustare pe motiv că este nefondată. Ea a argumentat totodată că informațiile neconfidențiale transmise de producătorul-exportator pentru a solicita ajustarea prezintă lacune și, prin urmare, încalcă dreptul la apărare al celorlalte părți. Comisia a verificat datele din dosar care au stat la baza ajustării în funcție de grosimea oțelului și a confirmat justificarea acestei ajustări.

               (61)

               Singurul exportator care a cooperat a solicitat alte câteva ajustări având în vedere diferențele de eficiență și productivitate, argumentând, printre altele, că producătorul din țara analogă a fost mai puțin productiv (cu o productivitate mai mică per muncitor) și a avut un consum mai ridicat de materii prime per unitate.

               (62)

               Trebuie menționat de la început că, deși este posibil să existe diferențe de eficiență sau productivitate între societăți, principiul călăuzitor este asigurarea comparabilității între prețurile de export și valoarea normală, ceea ce nu înseamnă că circumstanțele unui producător din țara analogă trebuie să fie întru totul similare cu circumstanțele unui producător-exportator dintr-o țară fără economie de piață. Într-adevăr, ajustările sunt justificate numai de diferențele privind factorii care influențează prețurile și comparabilitatea prețurilor între un producător din țara analogă și un producător-exportator dintr-o țară fără economie de piață.

               (63)

               Cu toate acestea, trebuie precizat că ancheta nu a evidențiat existența niciunei circumstanțe care să sugereze că procesul de producție al producătorului din țara analogă nu ar avea un nivel rezonabil de eficiență.

               (64)

               În ceea ce privește factorii de cost (de exemplu, productivitatea), aceștia nu ar trebui scoși din context și evaluați în mod individual. Mai degrabă, ar fi nevoie de o analiză amplă pentru a evalua dacă avantajele generate de unul dintre factorii de cost (de exemplu, productivitatea) sunt eventual contracarate de anumite dezavantaje legate de alți astfel de factori. Este adevărat că utilizarea unei forțe de muncă reduse este adesea rezultatul unui nivel mai ridicat de automatizare, care, la rândul său, duce la costuri mai mari în alte domenii (amortizare, capital, finanțare, costuri de regie aferente producției). Numai o analiză amplă ar putea scoate la lumină toate diferențele de factori de cost și ar putea indica dacă sunt influențate prețurile și comparabilitatea prețurilor, fiind astfel justificată o ajustare. Așadar, aceste pretenții nu pot fi acceptate.

               (65)

               În plus față de cele menționate anterior, cererile de operare a unor ajustări pentru a ține cont de diferența de consum energetic per unitate și de diferența de amortizare și cheltuieli de regie per unitate au fost nefondate. În special în legătură cu eficiența energetică, nu s-a explicat care sunt elementele din procesul de producție care fac ca producătorul brazilian să fie ineficient în comparație cu singurul producător-exportator care a cooperat. Valoarea ajustării era bazată pe un raport între diferența de costuri cu forța de muncă per unitate (pe baza diferenței de productivitate) și ponderea costurilor cu forța de muncă în costurile totale. Nu s-a explicat și nu s-a putut înțelege legătura între acest raport și diferența de eficiență energetică, de amortizare și de cheltuieli de regie. De aceea, aceste cereri se resping.

               (66)

               Una dintre părți a susținut, de asemenea, că ar trebui operate ajustări pentru anumiți parametri, de exemplu capacitatea de ridicare și furca. În acest sens, se face trimitere la observațiile privind parametrii de comparație (a se vedea considerentul 50 de mai sus), unde se precizează că s-a făcut o comparație pe baza caracteristicilor cele mai relevante pentru a asigura nivelul maxim de corespondență. În orice caz, pretențiile au fost nejustificate.

               (67)

               Un alt argument a fost că trebuie efectuată o ajustare pe motiv că producătorul-exportator utilizează o tehnologie brevetată. Nu s-au furnizat elemente suplimentare pentru a susține această afirmație. În special, producătorul-exportator nu a cuantificat ajustarea. Singura informație furnizată a fost un document prezentat ca fiind brevetul. Ulterior, s-a cuantificat parțial ajustarea, însă fără a se furniza elemente justificative. Prin urmare, nu s-a putut accepta această pretenție.

               (68)

               În plus, cererea de ajustare pentru diferențele de eficiență în utilizarea materiilor prime a fost compensată prin ajustarea operată pentru a ține cont de grosimea oțelului (a se vedea considerentul 60 de mai sus), deoarece utilizarea oțelurilor de grosimi diferite ar putea determina o reducere a consumului total de oțel.

               (69)

               În fine, producătorul-exportator a afirmat că a utilizat un circuit de vânzări, vânzând în special produse fără marcă pe o bază OEM (Original Equipment Manufacturer — producător de echipament original). În consecință, s-a solicitat o ajustare care să reflecte această diferență. Așa cum s-a precizat mai sus (considerentul 59), s-a efectuat o ajustare de nivel comercial, bazată pe o diferență estimată de preț la vânzările către diferite tipuri de clienți, inclusiv vânzările OEM, pe piața internă a țării analoge. Din motive de confidențialitate, amploarea acestei ajustări nu a putut fi comunicată deoarece ea ar dezvălui valoarea normală bazată pe datele singurului producător din țara analogă. Așadar, s-a concluzionat că diferențele pentru care s-a solicitat ajustarea au fost deja luate în considerare.

               (70)

               Cu toate acestea, trebuie semnalat faptul că producătorul-exportator nu a cuantificat ajustarea solicitată. El a declarat doar că s-a acordat o ajustare de 40 % în cadrul unei alte proceduri. O ajustare acordată în cadrul unei alte proceduri (bazată deci pe circumstanțele specifice ale celeilalte proceduri) nu poate servi ca atare drept referință pentru cuantificarea unei ajustări în cazul de față.

               (71)

               După comunicarea unor informații suplimentare (însoțită de invitația de a prezenta observații privind ajustarea în funcție de grosimea oțelului), producătorul-exportator a solicitat și alte ajustări (fără legătură cu ajustarea pentru grosimea oțelului), și anume ajustări legate de înveliș, de mâner și de prețul oțelului în Brazilia.

               (72)

               Înainte de toate, trebuie menționat că cererile au fost transmise după expirarea termenului pentru formularea observațiilor, fiind astfel inadmisibile din punct de vedere formal. În orice caz, aceste cereri au fost fie necuantificate, fie nejustificate. Societatea nu a prezentat dovezi pentru a-și susține cererile și nici nu a furnizat explicații referitoare la modul în care au fost sau trebuie calculate ajustările.

         (e)   Marja de dumping

               (73)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză. Marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 70,8 %.

               (74)

               În ceea ce privește marjele de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori, cu excepția Noblelift, în ancheta inițială, acestea au variat între 28,5 % și 46,7 %. Având în vedere că numai Noblelift a cooperat în cadrul actualei reexaminări și că nivelul de cooperare poate fi considerat ridicat, ținând cont că marea majoritate a exporturilor din China au fost ale societății Noblelift, Comisia a revizuit, de asemenea, marja de dumping la nivel național pentru toți ceilalți exportatori. În consecință, marja reziduală de dumping ar trebui stabilită la același nivel ca și pentru Noblelift, adică la 70,8 %.

               (75)

               Una dintre părți a susținut că taxa aplicabilă la nivel național nu ar trebui stabilită la nivelul marjei de dumping a singurului producător-exportator care a fost dispus să coopereze, deoarece nu există dovezi că marea majoritate a importurilor au provenit de la acest exportator. În acest sens, datele statistice au confirmat faptul că marea majoritate a importurilor din RPC au provenit de la singurul producător-exportator care a cooperat. Argumentul a fost așadar respins.

         D.   CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE

               (76)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.

               (77)

               În această privință, ancheta inițială nu a stabilit o diferență de preț semnificativă între prețurile materiilor prime achiziționate pe piața internă în RPC de către producătorii-exportatori chinezi (inclusiv Noblelift) și cele de pe piețele internaționale. Circumstanțele s-au modificat semnificativ între 2004 (momentul anchetei inițiale) și 2011 (PAR), când prețul oțelului laminat la cald, principala materie primă, s-a situat la un nivel cu 24 % până la 31 % mai scăzut decât prețurile de pe piața internațională. Acest nivel nu a reflectat valorile pieței, fiind o consecință a denaturării prețurilor pe piața oțelului din RPC (a se vedea considerentul 20 de mai sus). Într-adevăr, piața chineză a oțelului s-a schimbat considerabil în acești șapte ani, RPC trecând în acest timp de la statutul de importator net de oțel la cel de important producător și exportator de oțel la nivel global, situație care poate fi considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă.

               (78)

               În plus, din anul 2008, întreprinderile chineze de înaltă tehnologie, printre care și Noblelift, beneficiază de ajutoare de stat sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit (15 %). În perioada vizată de ancheta inițială, societăților li se aplica rata standard de 25 %. Această modificare de circumstanțe ar putea fi, de asemenea, considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă.

               (79)

               Prin urmare, s-a considerat că este puțin probabil ca împrejurările care au condus la deschiderea prezentei reexaminări intermediare să se modifice în viitorul previzibil într-un mod care să afecteze constatările acesteia. În consecință, s-a concluzionat că circumstanțele modificate sunt de natură durabilă și că aplicarea măsurii la nivelul său actual nu se mai justifică.

         E.   MĂSURILE ANTIDUMPING

               (80)

               În lumina rezultatelor prezentei anchete de reexaminare și întrucât noua marjă de dumping de 70,8 % este mai scăzută decât nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială [a se vedea considerentele 120-123 din Regulamentul (CE) nr. 128/2005], se consideră oportun să se modifice la 70,8 % taxa antidumping aplicabilă importurilor de produse în cauză atât de la societatea Noblelift, cât și de la toți ceilalți producători-exportatori.

               (81)

               Una dintre părți a susținut că noua marjă de dumping nu ar fi trebuit comparată cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială, ci mai degrabă ar trebui stabilit un nivel de eliminare a prejudiciului în fiecare anchetă, chiar și în cadrul unei reexaminări parțiale limitate la analiza dumpingului. Conform argumentelor acestei părți, practica actuală prin care nu se evaluează prejudiciul constituie o încălcare a regulii taxei celei mai mici. Partea respectivă a susținut, de asemenea, necesitatea deschiderii unei reexaminări intermediare complete.

               (82)

               Se remarcă în acest sens că prejudiciul nu putea fi reevaluat în acest cadru, deoarece Comisia a inițiat o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului. Conform articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, menținerea măsurilor poate fi reexaminată, dacă acest lucru se justifică, la inițiativa Comisiei. Prin urmare, Comisia nu are obligația de a deschide o reexaminare intermediară ex officio care să abordeze atât dumpingul, cât și prejudiciul și, în orice caz, o astfel de acțiune trebuie să fie justificată. În cazul de față, informațiile și elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei au fost suficiente pentru deschiderea unei reexaminări intermediare limitate la analiza dumpingului. În plus, dacă în reexaminările intermediare trebuie întotdeauna evaluat prejudiciul, posibilitatea de a efectua o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului, prevăzută la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, ar fi lipsită de sens. Așadar, argumentul trebuie respins. Se reamintește însă faptul că partea interesată în cauză are posibilitatea de a solicita o reexaminare parțială a prejudiciului în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

               (83)

               Regula taxei celei mai mici a fost pe deplin respectată, iar nouă marjă de dumping a fost, într-adevăr, comparată cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială (cea mai recentă constatare a existenței unui prejudiciu).

               (84)

               Una dintre părți a argumentat că, pentru cazul de față, ar fi mai potrivită stabilirea unui preț minim de import sau, alternativ, ar trebui impusă o taxă fixă.

               (85)

               În această privință, trebuie menționat că nici prețul minim de import, nici taxa fixă nu sunt adecvate pentru produsele care există într-o multitudine de tipuri diferite la prețuri diverse și care sunt, de asemenea, supuse permanent modificărilor și îmbunătățirilor. Existența mai multor niveluri ale taxei ar fi foarte dificil de administrat. O altă constrângere în cazul de față este faptul că prețul minim de import ar trebui să se bazeze pe valoarea normală (având în vedere că taxa se bazează pe dumping), însă valoarea normală este bazată pe date confidențiale ale unei societăți care funcționează pe piața țării analoge. Așadar, aceste argumente se resping.

               (86)

               Producătorul-exportator și-a exprimat, în termenele regulamentare, interesul de a-și asuma un angajament, dar fiindcă nu a fost transmisă nicio ofertă oficială în acest sens, Comisia nu a fost în măsură să aprofundeze această chestiune.

               (87)

               Părțile interesate au fost informate cu privire la principalele fapte și rațiuni pe baza cărora s-a intenționat modificarea nivelurilor taxei aplicabile producătorilor-exportatori și au avut posibilitatea să formuleze observații.

               (88)

               Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate.

               (89)

               Trebuie menționat că, în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011, taxa antidumping de 70,8 % instituită de prezentul regulament pentru „toate celelalte societăți” se aplică transpaletelor manuale și componentelor de bază ale acestora, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011, expediate din Thailanda, indiferent dacă sunt sau nu sunt declarate ca originare din Thailanda,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 se înlocuiește cu următorul text:

      „(2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:

                  Societate

                  Nivelul taxei
                  (%)

                  Cod adițional TARIC

                  Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, RPC

                  70,8

                  A603

                  Toate celelalte societăți

                  70,8

                  A999”

   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Luxemburg, 22 aprilie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         S. COVENEY

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 189, 21.7.2005, p. 1.

      (3)  JO L 192, 19.7.2008, p. 1.

      (4)  JO L 151, 16.6.2009, p. 1.

      (5)  JO L 268, 13.10.2011, p. 1.

      (6)  JO C 41, 14.2.2012, p. 14.

      (7)  http://www.steelbb.com/steelprices/

      (8)  JO L 25, 28.1.2005, p. 16.

      (9)  JO L 344, 14.12.2012, p. 1.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 900/2011 al Comisiei din 7 septembrie 2011 privind autorizarea lasalocidului A sodiu ca aditiv furajer pentru fazani, bibilici, prepelițe și potârnichi, altele decât păsările ouătoare [titularul autorizației Alpharma (Belgia) BVBA]  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               8.9.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 231/15

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 900/2011 AL COMISIEI
   din 7 septembrie 2011
   privind autorizarea lasalocidului A sodiu ca aditiv furajer pentru fazani, bibilici, prepelițe și potârnichi, altele decât păsările ouătoare [titularul autorizației Alpharma (Belgia) BVBA]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea utilizării aditivilor destinați hranei animalelor și prezintă motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

               (2)

               În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de autorizare pentru lasalocid A sodiu, număr CAS 25999-20-6. Cererea a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

               (3)

               Cererea se referă la autorizarea lasalocidului A sodiu, număr CAS 25999-20-6, ca aditiv furajer pentru fazani, bibilici, prepelițe și potârnichi, altele decât păsările ouătoare, urmând să fie clasificat în categoria „coccidiostatice și histomonostatice”.

               (4)

               Utilizarea preparatului respectiv a fost autorizată pentru zece ani pentru puii pentru îngrășare și pentru găinile ouătoare până la 16 săptămâni, prin Regulamentul (CE) nr. 1455/2004 al Comisiei (2), și pentru curcani până la 16 săptămâni prin Regulamentul (UE) nr. 847/2010 al Comisiei (3).

               (5)

               Au fost prezentate noi date în sprijinul cererii pentru autorizarea lasalocidului A sodiu, număr CAS 25999-20-6, pentru fazani, bibilici, prepelițe și potârnichi, altele decât păsările ouătoare. În avizul său din 16 martie 2011 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, lasalocidul A sodiu, număr CAS 25999-20-6, nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, a sănătății oamenilor sau asupra mediului și că acesta este eficient pentru a controla coccidioza la speciile țintă. Aceasta consideră că sunt necesare cerințe specifice pentru un program de monitorizare ulterioară introducerii pe piață privind rezistența la bacterii și la Eimeria spp. De asemenea, autoritatea a verificat raportul privind metoda de analiză a aditivului în hrana animalelor, prezentat de laboratorul comunitar de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

               (6)

               Evaluarea lasalocidului A sodiu, număr CAS 25999-20-6, arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. Prin urmare, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament.

               (7)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Preparatul specificat în anexă, aparținând categoriei de aditivi „coccidiostatice și histomonostatice”, este autorizat ca aditiv în hrana animalelor în condițiile prevăzute în respectiva anexă.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 7 septembrie 2011.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

      (2)  JO L 269, 17.8.2004, p. 14.

      (3)  JO L 263, 6.10.2010, p. 1.

      (4)  The EFSA Journal 2011; 9(4):2116.

      ANEXĂ

                  Număr de identificare al aditivului

                  Numele titularului autorizației

                  Aditiv

                  Compoziție, formulă chimică, descriere, metoda de analiză

                  Specii sau categorii de animale

                  Vârsta maximă

                  Conținut minim

                  Conținut maxim

                  Alte dispoziții

                  Sfârșitul perioadei de autorizare

                  Limitele maxime de reziduuri (LMR) în produsele alimentare de origine animală relevante

                  mg/kg de furaj complet cu un conținut de apă de 12 %

                     Categoria coccidiostatice și histomonostatice

                  5 1 763

                  Alpharma (Belgia) BVBA

                  Lasalocid A sodiu
                  15 g/100 g
                  (Avatec 150 G)

                                 Compoziția aditivului:

                                          Lasalocid A sodiu: 15 g/100 g

                                          Sulfat de calciu dihidrat: 80,9 g/100 g

                                          Lignosulfonat de calciu: 4 g/100 g

                                          Oxid feric: 0,1 g/100 g

                                 Substanță activă:

                              Lasalocid A sodiu,
                              C34H53NaO8,
                              Număr CAS: 25999-20-6,
                              sare de sodiu de 6-[(3R, 4S, 5S, 7R)-7-[(2S, 3S, 5S)-5-etil-5-[(2R, 5R, 6S)-5-etil-5-hidroxi-6-metil-tetrahidro-2H-piran2-il]-tetrahidro-3-metil-2-furil]-4-hidroxi-3,5-dimetil-6-oxononil]-2 hidroxi-3-metil benzoat, produsă de Streptomyces lasaliensis subsp. Lasaliensis (ATCC 31180)
                              Impurități asociate:
                              Lasalocid sodiu B-E: ≤ 10 %

                                 Metode analitice
                                  (1)

                              Cromatografie lichidă de înaltă performanță (HPLC) cu fază inversată cu detector spectrofluorometric [Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei] (2)

                  Fazani, bibilici, prepelițe și potârnichi, cu excepția păsărilor ouătoare.

                  —

                  75

                  125

                              1.

                              Utilizare interzisă cu cel puțin 5 zile înainte de sacrificare.

                              2.

                              Se va menționa în instrucțiunile de utilizare:
                              „Periculos pentru specia ecvină”
                              „Acest furaj conține un ionofor: poate fi contraindicată utilizarea simultană cu anumite substanțe medicinale”.

                              3.

                              Titularul autorizației trebuie să planifice și să execute un program de monitorizare ulterioară introducerii pe piață privind rezistența la bacterii și la Eimeria spp.

                              4.

                              Aditivul trebuie încorporat în furajele combinate sub formă de preamestec.

                              5.

                              Lasalocidul A sodiu nu trebuie amestecat cu alte coccidiostatice.

                  28 septembrie 2021

                  Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei (3)

         (1)  Detaliile privind metodele analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului comunitar de referință: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

         (2)  JO L 54, 26.2.2009, p. 1.

         (3)  JO L 15, 20.1.2010, p. 1.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1062/2011 al Comisiei din 20 octombrie 2011 de stabilire a ratelor de restituire aplicabile ouălor și gălbenușurilor de ou exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat

text:
               21.10.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 276/44

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1062/2011 AL COMISIEI
   din 20 octombrie 2011
   de stabilire a ratelor de restituire aplicabile ouălor și gălbenușurilor de ou exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 164 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Articolul 162 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că diferența dintre prețurile din comerțul internațional pentru produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (s) și enumerate în partea XIX din anexa I la regulamentul menționat și prețurile din cadrul Uniunii poate fi acoperită prin restituire la export, dacă aceste mărfuri sunt exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în partea V din anexa XX la regulamentul menționat.

               (2)

               Regulamentul (UE) nr. 578/2010 al Comisiei din 29 iunie 2010 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1216/2009 al Consiliului cu privire la sistemul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat și criteriile de stabilire a sumelor acestor restituiri (2) precizează produsele pentru care trebuie stabilită rata restituirilor, ce se va aplica pentru produsele exportate sub formă de mărfuri incluse în partea V din anexa XX la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

               (3)

               În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 578/2010, rata restituirii la 100 kg pentru fiecare dintre produsele de bază respective va fi stabilită pentru o perioadă egală cu cea stabilită pentru restituirea aplicabilă acelorași produse exportate neprocesate.

               (4)

               Articolul 162 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 stabilește că restituirea la export pentru un produs înglobat într-o anumită marfă nu poate fi mai mare decât restituirea aplicabilă acelui produs dacă este exportat fără prelucrare ulterioară.

               (5)

               Restituirile aplicabile în prezent au fost stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 714/2011 al Comisiei (3). Deoarece trebuie stabilite noi restituiri, regulamentul respectiv trebuie abrogat.

               (6)

               Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Ratele de restituire aplicabile produselor de bază incluse în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 578/2010 și în partea XIX din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și exportate sub formă de mărfuri care sunt incluse în partea V din anexa XX la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 vor fi stabilite după cum se indică în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 714/2011 se abrogă.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare la 21 octombrie 2011.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 20 octombrie 2011.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         Heinz ZOUREK

            Director general pentru întreprinderi și industrie

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 171, 6.7.2010, p. 1.

      (3)  JO L 190, 21.7.2011, p. 70.

      ANEXĂ

         Ratele de restituire aplicabile începând cu 21 octombrie 2011 ouălor și gălbenușurilor de ou exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat

                  (EURO/100 kg)

                  Codul NC

                  Descriere

                  Destinația (1)

                  Rata de restituire

                  0407 00

                  Ouă de păsări, în coajă, proaspete, conservate sau gătite:

                  – De pasăre:

                  0407 00 30

                  – – Altele

                              (a)

                              La exportul de ovalbumină având codurile NC 3502 11 90 și 3502 19 90

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              (b)

                              La exportul altor mărfuri

                  01

                  0,00

                  0408

                  Ouă de păsări, fără coajă și gălbenușuri de ou, proaspete, uscate, fierte în apă sau în aburi, frământate, congelate sau altfel conservate:

                  – Gălbenușuri de ou:

                  0408 11

                  – – Uscate:

                  ex 0408 11 80

                  – – – Adecvate consumului uman:

                  neîndulcite

                  01

                  63,00

                  0408 19

                  – – Altele:

                  – – – Adecvate consumului uman:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – Lichide:

                  neîndulcite

                  01

                  20,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – Înghețate:

                  neîndulcite

                  01

                  20,00

                  – Altele:

                  0408 91

                  – – Uscate:

                  ex 0408 91 80

                  – – – Adecvate consumului uman:

                  neîndulcite

                  01

                  23,50

                  0408 99

                  – – Altele:

                  ex 0408 99 80

                  – – – Adecvate consumului uman:

                  neîndulcite

                  01

                  5,90

         (1)  Destinațiile sunt după cum urmează:

                  01

                  Țări terțe. Pentru Elveția și Liechtenstein aceste rate nu se aplică mărfurilor enumerate în tabelele I și II din Protocolul nr. 2 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972;

                  02

                  Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, Emiratele Arabe Unite, Yemen, Turcia, Hong Kong SAR și Rusia;

                  03

                  Coreea de Sud, Japonia, Malaezia, Thailanda, Taiwan și Filipine;

                  04

                  Toate destinațiile cu excepția Elveției și a celor de la pozițiile 02 și 03.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1746 al Comisiei din 30 septembrie 2015 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014 prin extinderea perioadei de aplicare a măsurilor de protecție referitoare la diareea epidemică porcină (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               1.10.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 256/5

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1746 AL COMISIEI
   din 30 septembrie 2015
   de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014 prin extinderea perioadei de aplicare a măsurilor de protecție referitoare la diareea epidemică porcină
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 91/496/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor sanitar-veterinare ale animalelor provenite din țări terțe introduse în Comunitate și de modificare a Directivelor 89/662/CEE, 90/425/CEE și 90/675/CEE (1), în special articolul 18 alineatele (1) și (7),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014 al Comisiei (2) a fost adoptat ca urmare a notificărilor prezenței unei boli cauzate de un nou coronavirus enteric porcin aparținând alfacoronavirusurilor porcine emergente, care includ virusul diareei epidemice porcine, precum și de un nou deltacoronavirus porcin, în America de Nord. Respectivul regulament de punere în aplicare stabilește măsuri de protecție referitoare la introducerea în Uniune a transporturilor de porci vii pentru reproducție și producție din zonele în care este prezentă boala cauzată de virusurile respective, cu scopul de a realiza îndeplinirea garanțiilor necesare în exploatația de origine și de a preveni introducerea în Uniune a diareei epidemice porcine cauzate de virusurile respective. Aceste măsuri de protecție sunt aplicabile până la 12 ianuarie 2015.

               (2)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014 a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1306/2014 (3) cu scopul de a extinde data aplicării sale până la 31 octombrie 2015 întrucât situația epidemiologică din țările terțe afectate de boala cauzată de noul coronavirus enteric porcin aparținând alfacoronavirusurilor porcine emergente, care includ virusul diareei epidemice porcine, precum și de deltacoronavirusul porcin, nu s-a schimbat în ceea ce privește riscul de propagare a acestor coronavirusuri enterice porcine de la data adoptării Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014.

               (3)

               Având în vedere evoluția situației epidemiologice în țările terțe în cauză și în absența unor noi informații științifice, aplicarea măsurilor de protecție stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014 ar trebui să fie prelungită până la sfârșitul lunii octombrie 2016. Prin urmare, perioada de aplicare a respectivului regulament de punere în aplicare ar trebui să fie modificată în consecință.

               (4)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   La articolul 2 al doilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014, data de „31 octombrie 2015” se înlocuiește cu data de „31 octombrie 2016”.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 30 septembrie 2015.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 268, 24.9.1991, p. 56.

      (2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014 al Comisiei din 10 iulie 2014 privind măsurile de protecție referitoare la diareea epidemică porcină în ceea ce privește cerințele de sănătate animală pentru introducerea în Uniune de animale din specia porcină (JO L 203, 11.7.2014, p. 91).

      (3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1306/2014 al Comisiei din 8 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 750/2014 prin extinderea perioadei de aplicare a măsurilor de protecție referitoare la diareea epidemică porcină (JO L 351, 9.12.2014, p. 1).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1405 al Comisiei din 31 iulie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 847/2006 în ceea ce privește contingentele tarifare ale Uniunii pentru anumite preparate sau conserve de pește originare din Thailanda

text:
                  1.8.2017

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 200/1

            REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1405 AL COMISIEI
      din 31 iulie 2017
      de modificare a Regulamentului (CE) nr. 847/2006 în ceea ce privește contingentele tarifare ale Uniunii pentru anumite preparate sau conserve de pește originare din Thailanda
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Decizia 2006/324/CE a Consiliului din 27 februarie 2006 privind încheierea unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și Regatul Thailandei în conformitate cu articolul XXIV alineatul (6) și articolul XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 privind modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Cehe, Republicii Estonia, Republicii Cipru, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Republicii Ungare, Republicii Malta, Republicii Polone, Republicii Slovenia și Republicii Slovace, în cadrul procesului de aderare la Uniunea Europeană (1), în special articolul 2,
      întrucât:

                  (1)

                  Regulamentul (CE) nr. 847/2006 al Comisiei (2) a introdus, începând cu 2 iunie 2006, două contingente tarifare anuale scutite de taxe vamale pentru importurile de anumite preparate sau conserve de pește.

                  (2)

                  În conformitate cu Acordul sub forma unui schimb de scrisori dintre Comunitatea Europeană și Regatul Thailandei, anexat la Decizia 2006/324/CE, un anumit volum din fiecare dintre contingentele tarifare respective a fost alocat Regatului Thailandei, iar volumul rămas a fost deschis importurilor din toate țările.

                  (3)

                  Un contingent tarifar specific unei țări se alocă pe baza originii nepreferențiale a mărfurilor. Indicația originii nepreferențiale trebuie să fie inclusă în declarația de punere în liberă circulație în Uniune. În unele cazuri, declarația respectivă trebuie să fie însoțită de o dovadă de origine eliberată de autoritățile competente din țara de origine.

                  (4)

                  În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 847/2006, pentru a beneficia de partea din contingentele tarifare alocată Thailandei, trebuie prezentat un certificat de origine care îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 47 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (3).

                  (5)

                  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/481 al Comisiei (4) a abrogat Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 cu efect de la 1 mai 2016.

                  (6)

                  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (5), în vigoare de la 1 mai 2016, nu mai conține o procedură de emitere și prezentare a unui certificat de origine comparabilă cu procedura aplicată până la 30 aprilie 2016 în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93.

                  (7)

                  Importurile în Uniune de preparate și conserve de pește originare din Thailanda care beneficiază de contingentele tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 847/2006 sunt condiționate de prezentarea unui document sanitar-veterinar comun de intrare (DSVCI) în conformitate cu condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei (6). Procedura de emitere a certificatului DSVCI oferă suficiente garanții în ceea ce privește originea preparatelor sau conservelor de pește.

                  (8)

                  În plus, autoritățile vamale pot să solicite declarantului să dovedească originea mărfurilor în conformitate cu articolul 61 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7). Acest lucru permite utilizarea altor mijloace de probă în afară de un certificat oficial și garantează că normele relevante sunt aplicate în mod corespunzător.

                  (9)

                  Prin urmare, cerința de a prezenta un certificat de origine pentru a beneficia de contingentele tarifare pentru mărfurile în cauză originare din Thailanda ar trebui eliminată din Regulamentul (CE) nr. 847/2006.

                  (10)

                  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 prevede norme de gestionare a contingentelor tarifare care înlocuiesc, de la 1 mai 2016, normele prevăzute la articolele 308a-308d din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/2006 ar trebui modificat pentru a lua în considerare noile norme.

                  (11)

                  Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

            ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
      Articolul 1
      Articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/2006 se înlocuiesc cu următorul text:

         „Articolul 3
         Originea se determină în conformitate cu dispozițiile în vigoare în Uniune.
         Articolul 4
         Contingentele tarifare stabilite în prezentul regulament se gestionează în conformitate cu articolele 49-54 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (*1).

      Articolul 2
      Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

         Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
         Adoptat la Bruxelles, 31 iulie 2017.

               Pentru Comisie

               Președintele

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  JO L 120, 5.5.2006, p. 17.

         (2)  Regulamentul (CE) nr. 847/2006 al Comisiei din 8 iunie 2006 de deschidere și de stabilire a modului de gestionare a contingentelor tarifare comunitare pentru anumite preparate sau conserve de pește (JO L 156, 9.6.2006, p. 8).

         (3)  Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

         (4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/481 al Comisiei din 1 aprilie 2016 de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 87, 2.4.2016, p. 24).

         (5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

         (6)  Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei din 22 ianuarie 2004 de stabilire a procedurilor controalelor sanitar-veterinare la punctele de control la frontieră ale Comunității la importul produselor provenind din țări terțe (JO L 21, 28.1.2004, p. 11).

         (7)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/448 al Comisiei din 17 martie 2015 de stabilire a unor norme specifice de sănătate animală pentru introducerea în Uniune a anumitor produse de origine animală provenind din Japonia, destinate EXPO Milano 2015  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               18.3.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 74/24

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/448 AL COMISIEI
   din 17 martie 2015
   de stabilire a unor norme specifice de sănătate animală pentru introducerea în Uniune a anumitor produse de origine animală provenind din Japonia, destinate EXPO Milano 2015
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (1), în special articolul 8 alineatul (5) a treia liniuță, articolul 9 alineatul (2) litera (b) și articolul 9 alineatul (4),
   întrucât:

               (1)

               Italia va găzdui expoziția universală numită „EXPO Milano 2015”, care va avea loc la Milano în perioada 1 mai-31 octombrie 2015. Tema centrală a expoziției este „Hrănirea planetei – Energie pentru viață”.

               (2)

               Autorizația pentru a exporta produse de origine animală în Uniune se acordă țărilor terțe pe baza anumitor cerințe prevăzute de legislația Uniunii, care țin cont de preocupările legate de sănătatea animală și publică. Cu toate acestea, nu toate produsele de origine animală din țările care iau parte la EXPO Milano 2015 sunt autorizate pentru a fi introduse în Uniune.

               (3)

               Prin urmare, s-au stabilit anumite derogări de la cerințele de sănătate la importul în Uniune prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/329 al Comisiei (2), în scopul de a autoriza introducerea anumitor produse de origine animală exclusiv în scopul utilizării lor în cadrul EXPO Milano 2015.

               (4)

               Japonia nu este cuprinsă în lista din anexa II la Regulamentul (UE) nr. 206/2010 al Comisiei (3) ca țară terță din care este autorizată introducerea în Uniune de carne proaspătă de animale domestice din specia porcină.
               Japonia este cuprinsă în lista din partea 2 din anexa II la Decizia 2007/777/CE a Comisiei (4) ca țară terță din care este autorizată introducerea în Uniune de anumite produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate, obținute de la animale domestice din specia porcină, cu condiția ca acestea să fi fost supuse tratamentului specific „B”, astfel cum este definit în partea 4 din anexa respectivă.

               (5)

               Japonia a solicitat să fie autorizată să introducă în Uniune, exclusiv în scopul utilizării în cadrul EXPO Milano 2015, carne proaspătă de animale domestice din specia porcină și anumite produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate, obținute de la animale domestice din specia porcină, care au fost supuse tratamentului nespecific „A”, astfel cum este definit în partea 4 din anexa II la Decizia 2007/777/CE.

               (6)

               Se consideră că respectivele produse de origine animală oferă suficiente garanții privind sănătatea animală în legătură cu introducerea lor în locul de desfășurare a expoziției EXPO Milano 2015, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2015/329, din motivele prezentate în continuare. Japonia raportează în mod corespunzător Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor focarele de boli ale animalelor. Pesta porcină africană nu a fost niciodată raportată în Japonia, pesta bovină nu a fost raportată în Japonia din 1922, boala veziculoasă a porcului nu a fost raportată din 1975, pesta porcină clasică nu a fost raportată din 1992, iar febra aftoasă nu a fost raportată din 2010. Mai mult, respectivele produse respectă cerințele de sănătate publică din Japonia și sunt adecvate consumului uman în Japonia. În plus, EXPO Milano 2015 este un eveniment temporar, iar Regulamentul (UE) 2015/329 prevede măsuri de control stricte pentru produsele de origine animală care nu respectă pe deplin cerințele de sănătate la importul în Uniune. Regulamentul menționat garantează, de asemenea, trasabilitatea produselor în cauză în toate etapele transportului, depozitării, livrării și eliminării produselor rămase sau a deșeurilor acestora și că produsele sunt utilizate numai în scopul expoziției.

               (7)

               Prin urmare, este adecvat să se acorde o derogare de la Regulamentul (UE) 2015/329 în ceea ce privește cerințele referitoare la tranzit și depozitare prevăzute în acesta. În acest context, ar trebui stabilit un model specific de certificat de sănătate animală de import pentru introducerea acestor produse. Cu toate acestea, restul cerințelor prevăzute în regulamentul menționat ar trebui să se aplice.

               (8)

               Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament, se aplică Regulamentul (UE) 2015/329 și măsurile de urgență adoptate în conformitate cu articolele 53 sau 54 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (5) care sunt în vigoare în perioada de aplicare a prezentului regulament.
   (2)   Prin derogare de la articolul 2 litera (c) punctele (i) și (ii) din Regulamentul (UE) 2015/329, următoarele produse provenind din Japonia trebuie să fie însoțite de certificatul sanitar-veterinar prevăzut în anexa la prezentul regulament:

               (a)

               carne proaspătă de animale domestice din specia porcină;

               (b)

               produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate, obținute de la animale domestice din specia porcină, care au fost supuse tratamentului nespecific A, astfel cum este definit în partea 4 din anexa II la Decizia 2007/777/CE;

               (c)

               alimente care conțin produsele menționate la literele (a) și (b).

         Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Se aplică în perioada 1 aprilie 2015-31 octombrie 2015.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 17 martie 2015.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

      (2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/329 al Comisiei din 2 martie 2015 de derogare de la dispozițiile Uniunii privind sănătatea animală și publică în ceea ce privește introducerea în Uniunea Europeană de produse alimentare de origine animală destinate EXPO Milano 2015 din Milano (Italia) (JO L 58, 3.3.2015, p. 52).

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 206/2010 al Comisiei din 12 martie 2010 de stabilire a unor liste de țări terțe, teritorii sau părți ale acestora autorizate să introducă în Uniunea Europeană anumite animale și carne proaspătă, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (JO L 73, 20.3.2010, p. 1).

      (4)  Decizia 2007/777/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE (JO L 312, 30.11.2007, p. 49).

      (5)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

      ANEXĂ

         Model Jap POR EXPO Milano 2015


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1314/2014 al Comisiei din 10 decembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               11.12.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 354/38

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1314/2014 AL COMISIEI
   din 10 decembrie 2014
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 10 decembrie 2014.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  AL

                  72,7

                  IL

                  107,2

                  MA

                  82,2

                  TN

                  139,2

                  TR

                  112,1

                  ZZ

                  102,7

                  0707 00 05

                  AL

                  63,5

                  EG

                  191,6

                  JO

                  258,6

                  MA

                  164,1

                  TR

                  133,8

                  ZZ

                  162,3

                  0709 93 10

                  MA

                  63,5

                  TR

                  121,1

                  ZZ

                  92,3

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  SZ

                  37,7

                  TR

                  61,9

                  UY

                  32,9

                  ZA

                  46,2

                  ZW

                  33,9

                  ZZ

                  45,2

                  0805 20 10

                  MA

                  57,1

                  ZZ

                  57,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  106,3

                  TR

                  79,3

                  ZZ

                  92,8

                  0805 50 10

                  TR

                  72,0

                  ZZ

                  72,0

                  0808 10 80

                  BA

                  32,4

                  BR

                  54,7

                  CA

                  135,6

                  CL

                  79,6

                  NZ

                  156,7

                  US

                  124,5

                  ZA

                  144,5

                  ZZ

                  104,0

                  0808 30 90

                  CN

                  82,9

                  TR

                  174,9

                  US

                  173,2

                  ZZ

                  143,7

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.