title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1202/2009 al Consiliului din 7 decembrie 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de alcool furfurilic originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96

text:
               10.12.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 323/48

      REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1202/2009 AL CONSILIULUI

   din 7 decembrie 2009
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de alcool furfurilic originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),
   având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsurile în vigoare

               (1)

               În octombrie 2003, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1905/2003 (2), a instituit măsuri antidumping definitive, sub forma unei taxe specifice, la importurile de alcool furfurilic („AF”) originare din Republica Populară Chineză („China”). Valorile taxei specifice au fost cuprinse între 84 și 160 EUR pe tonă pentru patru producători chinezi care au cooperat, în timp ce taxa la scară națională a fost stabilită la 250 EUR pe tonă („ancheta inițială”).

         2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (2)

               În urma publicării, în mai 2008, a unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de AF originare din China (3), Comisia a primit, la 30 iulie 2008, o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (3)

               Cererea a fost depusă de International Furan Chemicals BV („solicitantul”) în numele singurului producător din Uniune, care reprezintă 100 % din producția de AF din Uniune. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

               (4)

               Stabilind, ca urmare a consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de deschidere al acestei reexaminări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (4).

         3.   Ancheta

   3.1.   Procedura

               (5)

               Comisia a informat oficial producătorul din Uniune solicitant, producătorii-exportatori chinezi, autoritățile chineze, producătorul din țara analoagă propusă, Statele Unite ale Americii, importatorii/comercianții și utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați despre deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a dat ocazia de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.

               (6)

               Au fost trimise chestionare tuturor părților care au fost informate oficial despre deschiderea reexaminării și celor care au cerut să primească un chestionar în termenul stabilit în avizul de deschidere.

               (7)

               S-au primit răspunsuri la chestionare de la producătorul din Uniune solicitant, de la doi comercianți, de la zece utilizatori, de la două asociații de utilizatori, de la un producător-exportator chinez și de la producătorul din țara analoagă.

         3.2.   Părți interesate și vizite de verificare

               (8)

               Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în sensul determinării riscului de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, precum și a determinării interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

                           —

                           Producătorul din Uniune și societățile afiliate:

                                       —

                                       TransFurans Chemicals BVBA, Geel, Belgia

                                       —

                                       International Furan Chemicals BV, Rotterdam, Țările de Jos

                                       —

                                       Central Romana Corporation, LTD, La Romana, Republica Dominicană

                           —

                           Producători-exportatori din China:

                                       —

                                       Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd.

                           —

                           Producător din țara analogă

                                       —

                                       Penn Speciality Chemicals Inc., Statele Unite ale Americii („SUA”)

                           —

                           Importatori/comercianți independenți:

                                       —

                                       S. Chemicals, Țările de Jos

                           —

                           Utilizatori:

                                       —

                                       Kiilto OY, Finlanda

                                       —

                                       Mazzon Flli., Italia

                                       —

                                       SATEF Hüttenes-Albertus, Italia

                                       —

                                       Ashland Sudchemie Kernsfest, Germania

                                       —

                                       Hüttenes-Albertus, Germania

         3.3.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (9)

               Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2007 și 30 septembrie 2008 („PAR” sau „perioada anchetei de reexaminare”).

               (10)

               Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul PAR („perioada examinată”).

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (11)

               Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, și anume AF originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2932 13 00.

               (12)

               AF este un produs chimic. Este un lichid incolor spre galben deschis, solubil în mulți solvenți organici comuni. Materia primă pentru producerea FA este furfurolul (FF), care este un lichid chimic obținut prin prelucrarea diferitelor tipuri de deșeuri agricole precum, printre altele, trestie de zahăr, știuleți de porumb și pleavă de orez.

               (13)

               AF este un produs de bază. AF este utilizat în principal pentru producerea rășinilor sintetice, folosite pentru producerea de tipare de turnătorie utilizate pentru fabricarea de piese metalice în scopuri industriale.

         2.   Produsul similar

               (14)

               Ca și ancheta anterioară, prezenta anchetă a arătat că AF produs și vândut de industria din Uniune în Uniune, AF produs și vândut pe piața internă chineză, AF importat în Uniune din China, precum și AF produs și vândut în Statele Unite ale Americii prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și este destinat aceleiași utilizări.

               (15)

               Prin urmare, s-a concluzionat că toate aceste produse constituie un produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA DE CONTINUARE A DUMPINGULUI

               (16)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului.

               (17)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, a fost utilizată aceeași metodologie ca la ancheta inițială. Deoarece o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor nu prevede nicio examinare a modificării împrejurărilor, nu s-a reanalizat dacă producătorii merită sau nu să li se acorde tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP).

         1.   Observații preliminare

               (18)

               Se reamintește că, în cadrul anchetei inițiale, patru producători-exportatori chinezi, în total, au cooperat și au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, niciunul dintre acești producători-exportatori chinezi nu a îndeplinit toate condițiile cerute pentru acordarea TEP și, prin urmare, toate cererile de TEP au trebuit să fie respinse. Li s-a acordat tuturor tratament individual (TI), deoarece ancheta a arătat că îndeplinesc criteriile cerute. Se observă că, în cadrul anchetei inițiale, TI a fost acordat singurului exportator chinez care a cooperat la prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor.

               (19)

               Singurul producător-exportator chinez care a cooperat reprezenta 23,1 % din importurile în Uniune în timpul PAR. Nu s-a putut obține nicio informație fiabilă direct din partea celorlalți producători-exportatori privind importurile produsului în cauză în Uniune în timpul PAR. În aceste condiții și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, referitor la totalul cantităților importate și a prețurilor la import, Comisia a trebuit să recurgă la datele disponibile, respectiv datele furnizate de Eurostat și documentația prezentată de solicitant în cererea de deschidere a reexaminării.

               (20)

               Taxele antidumping existente, cuprinse între 84 EUR și 160 EUR pe tonă, cu o taxă reziduală la nivel național de 250 EUR pe tonă, corespund nivelului de prejudiciu stabilit în timpul anchetei precedente.

         2.   Dumping în perioada de anchetă

   2.1.   Țară analoagă

               (21)

               În ancheta inițială, Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”) a fost utilizată în calitate de țară cu economie de piață corespunzătoare în vederea stabilirii valorii normale pentru China. În avizul de deschidere al prezentei anchete, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza SUA în calitate de țară analoagă. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind această intenție. S-a considerat că SUA este corespunzătoare în ceea ce privește dimensiunea și deschiderea pieței sale interne și faptul că un producător american a fost de acord să coopereze în totalitate la anchetă.

               (22)

               O asociație a importatorilor s-a opus alegerii SUA ca țară analoagă, argumentând că exista doar un singur producător principal în SUA și că prețurile interne erau extrem de ridicate. Un producător-exportator chinez a susținut că nivelul concurenței în SUA era inferior celui de pe piața internă chineză și, în consecință, piețele nu erau comparabile. Cu toate acestea, s-a constatat că, deși există doar un producător pe piață în SUA, importurile, de asemenea, au un rol care asigură un nivel suficient al concurenței pe această piață importantă. În plus, niciunul dintre producătorii cunoscuți contactați în alte țări analoage potențiale, inclusiv Thailanda, Turcia și Africa de Sud, nu a acceptat să coopereze.

               (23)

               Pe baza celor menționate anterior, s-a concluzionat că SUA constituie alegerea cea mai potrivită și rezonabilă de țară analoagă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

         2.2.   Valoare normală

               (24)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din SUA.

               (25)

               Comisia a stabilit, mai întâi, că vânzările interne totale ale producătorului american au fost efectuate în cantități suficiente și ar putea fi, astfel, considerate ca reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (26)

               Ulterior, s-a examinat dacă se poate considera că produsul în cauză vândut în cantități reprezentative pe piața internă din țara analoagă este vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a constatat că volumul vânzărilor pe tip de produs vândut la un preț net egal sau mai mare decât costul de producție reprezenta 80 % sau mai mult din volumul total al vânzărilor, iar prețul mediu ponderat al acestui tip de produs era egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Astfel, s-au putut folosi prețurile interne reale, calculate ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne efectuate în timpul PAR, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.

               (27)

               Astfel, valoarea normală a fost stabilită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, în funcție de prețurile plătite sau de plătit în cadrul operațiunilor comerciale normale de către clienții independenți de pe piața internă a țării analoage.

         2.3.   Preț de export

               (28)

               În cadrul anchetei inițiale, TI a fost acordat singurului producător-exportator chinez care a cooperat. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export al produsului în cauză pentru această societate a fost stabilit pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit primului client independent situat în Uniune.

               (29)

               Ținând cont de o cooperare foarte redusă din partea Chinei, marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din China a fost calculată utilizând statisticile privind exporturile chineze.

         2.4.   Comparație

               (30)

               În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări corespunzătoare în privința cheltuielilor de transport, de asigurare, precum și de credit, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.

         2.5.   Marjă de dumping

               (31)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru SUA a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al producătorului-exportator chinez care a cooperat, pe bază ex works. Această comparație a indicat existența unui dumping important, marja de dumping atingând mai mult de 40 %.

               (32)

               Conform statisticilor Eurostat și a celor chineze, pentru toate celelalte exporturi chineze către Uniune, s-a constatat că marja de dumping este, de asemenea, considerabilă, în aceeași gamă ca cea de mai sus.

         3.   Evoluția importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

   3.1.   Observație preliminară

               (33)

               Se reamintește că măsurile sunt în vigoare din octombrie 2003.

         3.2.   Evoluția producției și a gradului de utilizare a capacității de producție în China

               (34)

               În lipsa cooperării semnificative a producătorilor-exportatori chinezi în cadrul anchetei actuale, nu sunt disponibile date care pot fi verificate privind capacitatea lor și utilizarea acestei capacități.

               (35)

               În conformitate cu estimările solicitantului, capacitatea de producție totală în China în 2006 s-a ridicat la aproximativ 364 900 de tone de AF pe an.

               (36)

               Conform Centrului național chinez de informare chimică (China National Chemical Information Center) (5), „capacitatea de producție a Chinei de furfurol și de alcool furfurilic a cunoscut o extindere excesiv de rapidă în ultimii ani. Încetinirea generală a sectoarelor de consum din aval, precum rășinile de furan, a condus la o ofertă excedentară pe piața furfurolului și a alcoolului furfurilic.” (…) „Producția de furfurol și, în special, de alcool furfurilic din China trebuie, încă, să depindă de exporturi”. Aceeași sursă menționează, de asemenea, că în 2005, în China, existau mai mult de 300 de producători de AF. Capacitatea de producție anuală totală de AF era de 240 000 de tone, iar producția era de aproximativ 140 000 de tone.

               (37)

               Conform estimării singurului producător-exportator chinez care a cooperat, producția totală de AF în China, în 2008, s-a ridicat la 200 000 de tone.

               (38)

               În orice caz, capacitatea de producție chineză continuă să fie importantă. În plus, în ciuda măsurilor în vigoare, exporturile chineze către Uniune au continuat să crească. Oricare ar fi sursa de informații, fără nicio îndoială, capacitatea de producție chineză depășește cu mult consumul la nivelul Uniunii.

               (39)

               Piața Uniunii este o piață vastă și stabilă pentru AF și, ținând cont de existența măsurilor antidumping ridicate în SUA (cuprinse între 43 % și 50 % și reînnoite în iulie 2006) asupra importurilor din China, se așteaptă ca producătorii chinezi să fie stimulați să expedieze capacitățile neutilizate către Uniune, în cazul expirării măsurilor existente.

               (40)

               Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, luând în considerare capacitatea enormă disponibilă în China și existența taxelor antidumping pe o altă piață importantă, și anume SUA, există o probabilitate mare de creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune, în cazul expirării măsurilor.

         3.3.   Volumul și prețul importurilor din China către Uniune

               (41)

               În timpul PAR, importurile produsului în cauză din China s-au ridicat la aproximativ 21 000 de tone. Prețul unitar era, în medie, de 1 210 EUR pe tonă (a se vedea considerentul (57)]. În timpul aceleiași perioade, prețul de vânzare unitar mediu la nivelul Uniunii era cu mult mai mare decât acest preț, făcând ca piața Uniunii să fie foarte atractivă pentru exportatorii chinezi, în eventualitatea expirării măsurilor.

         3.4.   Volumul și prețurile exporturilor chineze către țări terțe

               (42)

               Pe baza datelor furnizate de producătorul-exportator chinez care a cooperat, s-a constatat că această societate exportă cantități mai mari către țări terțe decât către Uniune și la prețuri considerabil mai mici decât cele ale producătorilor din Uniune de pe piața Uniunii și, de asemenea, mai mici decât prețurile de export chineze către Uniune.

               (43)

               Aceste informații sunt confirmate de statistici chineze accesibile publicului care au arătat că, în cea mai mare parte a perioadei de anchetă, societățile chineze au exportat în principal către țări din Asia la prețuri cu mult mai mici decât cele ale exporturilor lor către piața Uniunii. În aceste condiții, în cazul expirării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi pot să redirecționeze aceste vânzări către piața Uniunii, unde se plătesc prețuri mai mari dar tot la prețuri care fac obiectul unui dumping, care le-ar subcota pe cele ale industriei din Uniune.

               (44)

               Informațiile disponibile cu privire la prețurile interne în China sunt limitate.

               (45)

               Cu toate acestea, pe baza răspunsului la chestionar furnizat de singura societate chineză care a cooperat, aceasta a vândut produsul în cauză pe piața sa domestică la un preț cu mult mai mic decât cel al exporturilor sale către țări terțe și către Uniune.

         3.5.   Concluzie

               (46)

               Ancheta a arătat că, în timp ce volumul de importuri ale produsului în cauză în timpul PAR era relativ ridicat, nivelul dumpingului constatat pentru aceste importuri era important.

               (47)

               Având în vedere capacitatea neutilizată disponibilă în China, care depășește cu mult consumul total la nivelul Uniunii, diferența importantă de prețuri practicate față de Uniune și țări terțe și interesul pe care îl trezește, astfel, piața Uniunii, astfel cum se arată la considerentul (41), față de producătorii-exportatori chinezi, se concluzionează că este foarte probabil ca importurile care fac obiectul unui dumping în Uniune să crească în eventualitatea expirării măsurilor.

         D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

               (48)

               Ca și în cazul anchetei inițiale, există doar un singur producător de AF în Uniune: TransFurans Chemicals, Belgia (denumit în continuare „TFC”). În consecință, producția TFC constituie producția totală din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (49)

               Producția din Uniune este integrată în totalitate într-o singură entitate economică care este alcătuită din trei societăți și care funcționează după cum urmează:

               (50)

               TFC transformă materia primă, și anume furfurolul, furnizată de societatea mamă Central Romana Corporation (denumită în continuare „CRC”), din Republica Dominicană, în produsul în cauză. International Furan Chemicals (denumită în continuare „IFC”), situată în Țările de Jos, acționează ca agent de vânzări internațional pentru produsul în cauză fabricat de TFC. TFC, IFC și CRC au același proprietar.

               (51)

               Pe baza celor menționate anterior, TFC și societatea sa afiliată IFC constituie industria din Uniune în sensul articolului 5 alineatul (4) și al articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Ar trebui să se observe că, pentru a efectua o evaluare semnificativă a anumitor indicatori de prejudiciu, a fost necesară luarea în considerare, de asemenea, a anumitor date de la CRC.

         E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

   1.   Observație preliminară

               (52)

               Având în vedere faptul că industria din Uniune include doar o societate, datele specifice privind industria din Uniune, astfel cum au fost raportate în răspunsurile verificate la chestionar, consumul și cota de piață ale producătorilor-exportatori chinezi, precum și importurile altor țări terțe au fost indexate pentru a păstra caracterul confidențial al datelor prezentate în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.

         2.   Consum la nivelul Uniunii

               (53)

               Consumul la nivelul Uniunii s-a calculat adunând vânzările de AF produs de industria din Uniune, realizate de aceasta în Uniune, importurile din China, precum și importurile din alte țări terțe.

               (54)

               În ceea ce privește volumul de importuri din țara în cauză, ca în timpul anchetei inițiale, s-a preferat utilizarea statisticilor oficiale chineze privind exporturile, și nu a statisticilor Eurostat privind importurile, deoarece acestea păreau mai precise – ținând cont de faptul că anumite date Eurostat referitoare la acest produs au fost clasificate drept „secrete” și, prin urmare, nu sunt accesibile publicului. În ceea ce privește volumul de importuri din alte țări terțe, s-au utilizat statisticile Eurostat deoarece nu au fost disponibile alte informații mai fiabile.

                  Tabelul 1 –   Consumul la nivelul Uniunii (pe baza volumului vânzărilor)

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           108

                           158

                           166

                           Tendință anuală

                           8 %

                           47 %

                           5 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune, Eurostat, statisticile oficiale chineze privind exporturile.

               (55)

               Pe această bază și astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus, consumul la nivelul Uniunii a crescut în mod semnificativ în timpul perioadei examinate, și anume cu 66 %.

               (56)

               Se observă că evoluția de mai sus poate fi afectată de existența posibilă a datelor secrete privind importurile din Thailanda, astfel cum se menționează mai jos, în considerentul (61).

         3.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China

      Tabelul 2 –   Importuri din China în volum, cotă de piață și preț de import

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Importuri în tone

               16 010

               10 635

               19 245

               21 002

               Indice

               100

               66

               120

               131

               Cotă de piață (indice)

               100

               62

               76

               79

               Preț de import CIF EUR/tonă

               887

               738

               893

               1 210

               Indice

               100

               83

               101

               136

                  Sursă: statisticile oficiale chineze privind exporturile.

               (57)

               Volumul de importuri din China a crescut cu 31 % în timpul perioadei examinate, de la 16 010 tone în 2005 la 21 002 tone în PAR, în timp ce cota de piață a scăzut cu 21 % în timpul aceleiași perioade. Această evoluție trebuie să fie plasată în contextul creșterii importante a consumului la nivelul Uniunii, cu 66 %, în timpul aceleiași perioade.

               (58)

               Ar trebui să se observe că, în timpul PAR, însăși industria din Uniune a importat din China între 5 000 și 9 000 de tone din produsul în cauză, pe care l-a revândut pe piața Uniunii. Prin urmare, industria din Uniune a fost principalul importator al produsului în cauză din China. Industria din Uniune a realizat importuri deoarece, producând deja la capacitate maximă [a se vedea considerentele (64) și (65) de mai jos], nu putea să satisfacă cererea de pe piața Uniunii.

               (59)

               Prețurile medii de import din China au crescut în timpul perioadei examinate cu 36 %, și anume de la 887 EUR/tonă în 2005 la 1 210 EUR/tonă în timpul PAR.

               (60)

               Comparația dintre prețul de import CIF la frontiera Uniunii practicat față de clienți independenți, inclusiv costuri ulterioare importului, cu prețurile ex works ale industriei din Uniune, pentru aceleași tipuri de produse, a arătat că prețurile chineze de import nu subcotează prețul de vânzare al industriei din Uniune în timpul PAR.

         4.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din alte țări terțe

      Tabelul 3 –   Importuri din alte țări terțe

               2005

               2006

               2007

               PAR

                  Thailanda

               Tone

               673

               208

               10 660

               11 450

               Indice

               100

               31

               1 584

               1 701

               Cota de piață (sub formă de indice)

               100

               28

               1 017

               1 044

               Prețul de import în EUR/tonă

               1 059

               822

               1 086

               1 302

               Indice

               100

               78

               103

               123

                  Africa de Sud

               Tone

               890

               0

               123

               2 695

               Indice

               100

               0

               14

               303

               Cota de piață (sub formă de indice)

               100

               0

               8

               183

               Prețul de import în EUR/tonă

               682

               0

               930

               1 301

               Indice

               100

               0

               136

               191

                  Alte țări terțe

               Tone

               160

               11

               193

               239

               Indice

               100

               7

               120

               149

               Cota de piață (sub formă de indice)

               100

               0

               75

               100

               Prețul de import în EUR/tonă

               1 790

               7 500

               3 051

               3 368

               Indice

               100

               419

               170

               188

                  Sursă: Eurostat.

               (61)

               Se observă că datele Eurostat referitoare la Thailanda indică o creștere a volumului de importuri de la cantitățile nesemnificative din 2005 și 2006 la 10 660 de tone în 2007 și 11 450 de tone în timpul PAR, cu o creștere importantă a cotei sale de piață, de la un index de 100 la 1 044 în timpul perioadei examinate. Cu toate acestea, se observă că datele Eurostat conțin unele date secrete referitoare la importurile thailandeze în 2005 și 2006 și că, de fapt, creșterea importurilor și a cotei de piață au fost mai reduse decât astfel cum s-a arătat mai sus. Prețurile de import din Thailanda au crescut cu 23 % pe parcursul perioadei examinate, fiind superioare prețurilor chineze, precum și prețurilor industriei din Uniune în timpul PAR.

               (62)

               Deși importurile din Africa de Sud au crescut în timpul perioadei examinate, au rămas totuși la un nivel relativ scăzut, cu niveluri ale prețurilor similare cu cele ale importurilor thailandeze.

               (63)

               Importurile din alte țări terțe nu au reprezentat volume importante.

         5.   Situația economică a industriei din Uniune

   5.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

               (64)

               Producția industriei din Uniune a crescut cu 8 % în timpul perioadei examinate. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas stabilă în timpul acestei perioade.

               (65)

               Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 8 % în timpul perioadei examinate, atingând astfel capacitatea maximă. Din 2006, industria din Uniune producea mai mult decât capacitatea sa teoretică instalată.

                  Tabelul 4 –   Producția Uniunii

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           104

                           106

                           108

                           Tendință anuală

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

                  Tabelul 5 –   Capacitatea de producție la nivelul Uniunii

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Tendință anuală

                           0 %

                           0 %

                           0 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

                  Tabelul 6 –   Gradul de utilizare a capacității de producție

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           104

                           106

                           108

                           Tendință anuală

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

         5.2.   Stocuri

               (66)

               Stocurile au înregistrat o scădere de 50 % în timpul perioadei examinate, ceea ce s-a datorat cererii mari din timpul acestei perioade, în special în timpul PAR, și capacității insuficiente a industriei din Uniune de a aproviziona piața Uniunii. În consecință, stocurile au continuat să scadă.

                  Tabelul 7 –   Stocuri

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           81

                           89

                           50

                           Tendință anuală

                           –19 %

                           10 %

                           –44 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

         5.3.   Vânzări, cotă de piață și prețuri

      Tabelul 8 –   Volumul vânzărilor și valori

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Volumul vânzărilor – indice

               100

               151

               147

               134

               Tendință anuală

               51 %

               –2 %

               9 %

               Valoarea vânzărilor – indice

               100

               127

               156

               175

               Tendință anuală

               27 %

               23 %

               12 %

                  Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

               (67)

               Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 51 % între 2005 și 2006, când a ajuns la nivelul maxim, însă apoi a scăzut în continuu. În același timp, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 19 %. Acest lucru se datorează faptului că cererile din industria din Uniune au crescut mai mult decât volumul total al vânzărilor. Astfel cum s-a menționat anterior, industria din Uniune nu a putut să-și mărească volumul vânzărilor în aceeași măsură ca și creșterea consumului, deoarece producea deja la capacitate maximă.

                  Tabelul 9 –   Cota de piață a industriei din Uniune

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           140

                           93

                           81

                           Tendință anuală

                           40 %

                           –34 %

                           –13 %

                              Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune, Eurostat, statisticile chineze privind exporturile.

               (68)

               Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune au scăzut, în primul rând, cu 16 % din 2005 până în 2006, iar apoi au crescut în continuu. Pe parcursul întregii perioade examinate, prețurile medii ale industriei din Uniune au crescut, astfel, cu 31 %.

                  Tabelul 10 –   Prețurile de vânzare ale industriei din Uniune

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           84

                           106

                           131

                           Tendință anuală

                           –16 %

                           26 %

                           23 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

         5.4.   Factori care afectează prețurile la nivelul Uniunii

               (69)

               Presiunea exercitată de cerere de-a lungul perioadei examinate a condus, în consecință, la o creștere importantă a prețurilor. Cererea mare din timpul PAR a cauzat chiar deficite temporare pe piața Uniunii.

               (70)

               În general, nivelul prețurilor pe piața Uniunii a fost ridicat de-a lungul perioadei examinate. Importurile care fac obiectul unui dumping, originare din China, nu au exercitat presiuni importante asupra prețurilor în timpul acestei perioade. Astfel, aceeași tendință de creștere poate fi observată și pentru importurile chineze și pentru importurile care provin din celelalte țări terțe, cu excepția anului 2006, când atât volumele, cât și prețurile au scăzut.

               (71)

               Marjele vânzărilor au fost mai puțin influențate de costul total de producție, iar creșterile prețurilor s-au datorat, în principal, evoluției pieței. Acest lucru este evidențiat, de asemenea, de creșterea excepțională a costurilor înregistrată în 2006 (datorată creșterii excepționale a costurilor păcurii pentru producerea FF), care nu a avut un impact direct asupra prețului vânzărilor industriei din Uniune, care a scăzut în timpul aceluiași an.

         5.5.   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

               (72)

               Ocuparea forței de muncă a rămas, în general, stabilă în timpul perioade examinate, în timp ce productivitatea a crescut cu 6 % în timpul aceleiași perioade, datorită creșterii volumului de producție. Transformarea FF în FA este un proces mai degrabă simplu și, prin urmare, nu necesită o utilizare a forței de muncă foarte intensivă. Salariile medii au scăzut cu 4 % în timpul perioadei examinate.

                  Tabelul 11 –   Ocuparea forței de muncă

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           106

                           105

                           102

                           Tendință anuală

                           6 %

                           –1 %

                           –3 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

                  Tabelul 12 –   Productivitatea

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           98

                           100

                           106

                           Tendință anuală

                           –2 %

                           2 %

                           6 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

                  Tabelul 13 –   Salariile

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           102

                           95

                           96

                           Tendință anuală

                           —

                           2 %

                           –6 %

                           1 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

         5.6.   Rentabilitatea

               (73)

               În general, rentabilitatea industriei din Uniune a crescut în mod semnificativ între 2005 și PAR, și anume cu 43 % și a ajuns la un nivel foarte ridicat în timpul PAR, depășind cu mult obiectivul fixat în timpul anchetei inițiale (15,17 %). Se observă faptul că rentabilitatea industriei din Uniune a atins niveluri ridicate de-a lungul perioadei examinate, cu excepția anului 2006. În acel an, costurile excepțional de ridicate ale păcurii, care este unul dintre principalii factori de cost pentru producerea FF, combinate cu prețuri de vânzare scăzute, au avut drept rezultat pierderi pentru industria din Uniune.

                  Tabelul 14 –   Rentabilitatea

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           –27

                           125

                           143

                           Tendință anuală

                           —

                           – 127 %

                           562 %

                           14 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

         5.7.   Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

               (74)

               Investițiile au crescut în timpul perioadei examinate, deși suma totală nu a fost importantă, fiind echivalentă doar cu un mic procent din profiturile obținute. Industria din Uniune a investit mai degrabă în lucrări de reparații și de întreținere, nu în noi capacități. Ancheta a arătat, de asemenea, că randamentul investițiilor, și anume profitul net înainte de impozitare al produsului similar exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor corporale alocate produsului similar, a crescut în mod remarcabil în timpul perioadei examinate.

                  Tabelul 15 –   Investițiile

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           116

                           150

                           187

                           Tendință anuală

                           16 %

                           29 %

                           25 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

                  Tabelul 16 –   Randamentul investițiilor

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           RI

                           4,3 %

                           –6,1 %

                           8,3 %

                           18,4 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

               (75)

               Ancheta nu a adus niciun element de probă conform căruia industria din Uniune ar avea probleme majore în mobilizarea capitalurilor.

         5.8.   Fluxul de numerar

               (76)

               Fluxul de numerar a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității, crescând în mod semnificativ în timpul perioadei examinate.

                  Tabelul 17 –   Fluxul de numerar

                           2005

                           2006

                           2007

                           PAR

                           Indice

                           100

                           – 167

                           294

                           661

                           Tendință anuală

                           – 267 %

                           276 %

                           125 %

                              Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

         5.9.   Creșterea

               (77)

               Industria din Uniune nu a beneficiat în mod direct de creșterea pieței în timpul perioadei examinate, deoarece, deși și-a mărit volumul vânzărilor, a pierdut, în general, cota de piață. Totuși, această situație se datorează deciziei industriei din Uniune de a-și menține capacitatea de producție la aceleași niveluri de-a lungul perioadei examinate. Într-adevăr, deși rentabilitatea era ridicată, iar cererea era în creștere, nu au fost realizate investiții pentru a mări capacitatea.

         5.10.   Amploarea marjei de dumping

               (78)

               În timpul PAR, în ciuda măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat, deși la niveluri mai reduse decât cele stabilite în ancheta inițială, pe baza atât a datelor obținute de la singurul producător-exportator care a cooperat, cât și a calculelor bazate pe datele disponibile (statistici chineze).

         5.11.   Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior

               (79)

               Chiar dacă industria din Uniune a avut șansa de a se redresa de pe urma dumpingului anterior, în special cu privire la volumul vânzărilor, prețurile vânzărilor și rentabilitatea, marjele de dumping sunt, încă, importante.

         5.12.   Activitatea de export a industriei din Uniune

      Tabelul 18 –   Volumul exporturilor industriei din Uniune

               2005

               2006

               2007

               PAR

               Indice

               100

               82

               78

               96

               Tendință anuală

               —

               –18 %

               –5 %

               23 %

                  Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei din Uniune.

               (80)

               SUA reprezintă principala piață de export a industriei din Uniune. Deși în scădere în 2006 și 2007, nivelurile de export din 2005 au fost aproape atinse în timpul PAR. Ar trebui să se observe că volumul exportat către SUA a fost important, adică a corespuns la 25 % din volumul său total de producție în timpul PAR, în timp ce, pe de altă parte, industria din Uniune a importat, de asemenea, din China, volume importante din produsul în cauză, pentru a satisface cererea clienților săi din Uniune. Producția proprie de AF a industriei din Uniune a fost exportată către piața americană, mai lucrativă, unde prețurile erau chiar la niveluri mai ridicate decât pe piața Uniunii.

         6.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

               (81)

               Măsurile antidumping au avut un impact pozitiv vizibil asupra situației industriei din Uniune. Toți indicatorii principali de prejudiciu, precum producția (+ 8 %) și volumul vânzărilor (+ 34 %), valoarea vânzărilor (+ 75 %), prețul mediu de vânzare (+ 31 %), investițiile (+ 87 %), rentabilitatea (+ 43 %), fluxul de numerar (+ 561 %), stocurile (– 50 %) și productivitatea (+ 6 %) au arătat evoluții pozitive. În special, nivelurile de profit ale industriei din Uniune au fost ridicate de-a lungul perioadei examinate, cu excepția anului 2006.

               (82)

               În ceea ce privește cota de piață a industriei din Uniune, tendința descendentă nu a putut fi considerată ca semn de prejudiciu. Într-adevăr, industria din Uniune, producând deja la capacitate maximă, nu putea să satisfacă cererea în creștere, ceea ce a avut, în ciuda creșterii volumului vânzărilor, un efect negativ asupra cotei sale de piață.

               (83)

               În concluzie, ținând cont de evoluția pozitivă a indicatorilor privind industria din Uniune, situația a fost considerată ca fiind bună și nu s-a putut stabili continuarea prejudiciului important. Prin urmare, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor.

         F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

   1.   Rezumatul analizei probabilității continuării dumpingului și a reapariției dumpingului prejudiciabil

               (84)

               Se reamintește că, în ciuda măsurilor în vigoare, producătorii-exportatori din China au practicat încă dumpingul la niveluri importante, astfel cum se explică în considerentul (31) de mai sus. Abrogarea măsurilor ar putea, în cazul în care prețurile de export ar fi reduse în mod proporțional, să conducă la marje de dumping chiar mai ridicate.

               (85)

               Astfel cum s-a menționat anterior, interesul de a mări volumul exporturilor către Uniune este considerabil, deoarece cealaltă piață de export principală pentru China, și anume SUA, are măsuri antidumping ridicate în vigoare împotriva Chinei, cu caracter prohibitiv și, prin urmare, această piață nu este, practic, accesibilă pentru exporturile chineze.

               (86)

               În plus, s-a constatat că producătorii chinezi au capacități neutilizate importante, datorită unei capacități structurale excedentare din China, cauzată de o diminuare a cererii interne, datorită unei piețe în scădere după Jocurile Olimpice din 2008 și efectului crizei economice mondiale.

               (87)

               De asemenea, s-a constatat că prețurile de export chineze către țări terțe se situează la niveluri inferioare prețurilor practicate față de Uniune.

               (88)

               Prin urmare, s-a concluzionat că există probabilitatea de continuare a dumpingului și riscul de mărire a volumului importurilor care exercită o presiune descendentă asupra prețurilor la nivelul Uniune, cel puțin pe termen scurt, în cazul abrogării măsurilor.

               (89)

               În mod normal, o creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping ar exercita o presiune descendentă asupra nivelului prețului de vânzare și ar afecta în mod negativ atât rentabilitatea industriei din Uniune, cât și redresarea sa financiară, care a fost observată în timpul PAR.

         2.   Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune – indicații și evoluție probabilă în timpul perioadei ulterioare PAR

               (90)

               Cota de piață a industriei din Uniune s-a redus începând deja cu 2006, acest lucru având loc în timpul unei perioade de consum în creștere, în timp ce, începând cu același an, cota de piață a importurilor chineze a crescut. Ținând cont de acești indicatori contrastanți (și anume, redresare generală a industriei din Uniune dar pierdere a cotei de piață), evoluțiile ulterioare PAR au fost examinate pentru a avea o imagine mai clară a tendințelor viitoare probabile. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de o presiune descendentă asupra prețurilor poate fi, de asemenea, influențată sau accentuată de evoluția economiei mondiale și de efectele sale asupra cererii și a consumului.

               (91)

               Au fost culese informații suplimentare în scopul de a determina dacă concluziile la care s-a ajuns pe baza analizei perioadei examinate și mai ales a PAR rămân valabile după această perioadă. În această privință, industria din Uniune a prezentat informații privind evoluția prețurilor sale de vânzare în Uniune pentru perioada cuprinsă între octombrie 2008 și aprilie 2009, precum și privind volumul de importuri chineze și prețurile medii de import în timpul aceleiași perioade.

               (92)

               Pe această bază, a putut fi observată o tendință descendentă clară și continuă a prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, și anume prețurile de vânzare din aprilie 2009 au scăzut cu 35 % prin comparație cu prețul mediu de vânzare în timpul PAR. În ceea ce privește volumul vânzărilor industriei din Uniune, deși nu există o tendință descendentă continuă, vânzările din aprilie 2009 au scăzut cu 33 % față de cele din martie 2009. Au existat elemente care au indicat o diminuare a comenzilor către industria din Uniune.

               (93)

               În ceea ce privește rentabilitatea industriei din Uniune, evoluția negativă a fost importantă. Astfel, nivelurile de profit s-au micșorat în continuu și au scăzut cu aproape 80 % în aprilie 2009 prin comparație cu nivelul de profit atins în timpul PAR. Astfel, nivelurile de profit ale industriei din Uniune nu au atins, din martie 2009, profitul stabilit drept obiectiv în timpul anchetei inițiale și au scăzut în aprilie 2009 cu mult sub acesta.

               (94)

               În ceea ce privește importurile chineze, prețurile acestora au urmat o tendință descendentă continuă, totuși mai puțin accentuată decât scăderea volumului de importuri și scăderea prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii. Prețurile chineze de import, deși erau în majoritatea timpului încă puțin superioare prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, în unele luni le-au subcotat, ceea ce arată o creștere a presiunii prețurilor pe piață ca urmare a acestor importuri. În același mod, la sfârșitul acestei perioade s-a constatat că prețurile chineze se situau sub prețurile industriei din Uniune.

               (95)

               Pe baza celor de mai sus și ținând cont de tendința descendentă clară a situației financiare a industriei din Uniune, s-a concluzionat că reapariția prejudiciului este probabilă, în eventualitatea expirării măsurilor.

               (96)

               Se observă faptul că, datorită crizei economice mondiale, cererea din Uniune a scăzut în mod semnificativ, ceea ce a avut un impact negativ asupra volumului vânzărilor, prețurilor vânzărilor și rentabilității de pe piața Uniunii. Poziția financiară a industriei din Uniune s-a deteriorat, făcând industriei din Uniune deosebit de vulnerabilă și, astfel, putând fi mai ușor afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din China. În eventualitatea expirării măsurilor, există probabilitatea ca această situație să se deterioreze în continuare, în cazul unei creșteri masive a acestor importuri.

         3.   Concluzii privind probabilitatea reapariției prejudiciului

               (97)

               Pe scurt, se consideră că, în cazul abrogării măsurilor, există, pe termen scurt, probabilitatea unei creșteri importante a importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din China către Uniune, cu presiune descendentă asupra prețurilor, drept consecință și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

               (98)

               Totuși, se observă că, în general, situația industriei din Uniune în timpul perioadei examinate a fost pozitivă – astfel a fost capabilă, în ansamblu, să se redreseze de pe urma dumpingului anterior și să realizeze profituri considerabile către sfârșitul perioadei. Astfel, se consideră că pot fi necesari mai puțin de cei cinci ani standard pentru ca industria din Uniune să fie capabilă să se redreseze de pe urma actualei situații precare, care poate fi, în orice caz, un fenomen temporar, și pentru ca să împiedice reapariția prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor. Pe termen mediu, cererea față de industria din Uniune poate să crească din nou. În acest caz, pe baza particularităților pieței Uniunii și, în special, a necesității utilizatorilor din Uniune de a dispune de o sursă de aprovizionare rapidă și fiabilă, se consideră că industria din Uniune poate, pe termen mediu, să se redreseze de pe urma oricărui prejudiciu suferit sau că reapariția unui prejudiciu nu ar mai fi probabilă. Ulterior, situația ar putea fi reexaminată.

         G.   INTERESUL UNIUNII

   1.   Observație preliminară

               (99)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă continuarea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblul său. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor celorlalte interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor/comercianților, precum și ale utilizatorilor produsului în cauză.

               (100)

               Ar trebui reamintit că în ancheta inițială s-a considerat că instituirea măsurilor nu contravine interesului Uniunii. În plus, prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, care analizează o situație în care există măsuri antidumping în vigoare.

               (101)

               Pe baza celor prezentate anterior, s-a examinat dacă există motive imperative care să conducă la concluzia că nu este în interesul Uniunii să mențină măsurile în acest caz particular, în ciuda concluziilor de mai sus privind probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției prejudiciului.

         2.   Interesul industriei din Uniune

               (102)

               Se reamintește că dumpingul a continuat în timpul PAR și că există probabilitatea de a continua dumpingul produsului în cauză pentru produsul în cauză originar din China și probabilitatea de reapariție a prejudiciului pentru industria din Uniune.

               (103)

               Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă și competitivă, ceea ce a fost confirmat de evoluția pozitivă a tuturor indicatorilor principali de prejudiciu în timpul perioadei examinate. Măsurile antidumping instituite anterior au contribuit la nivelul de preț astfel cum a fost stabilit în timpul PAR, ceea ce i-a permis industriei din Uniune să-și restabilească rentabilitatea.

               (104)

               Prin urmare, menținerea măsurilor aplicate importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din China este în interesul industriei din Uniune.

         3.   Interesul importatorilor/comercianților independenți

               (105)

               Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor/comercianților independenți cunoscuți. Doar un singur importator/comerciant a cooperat în cadrul anchetei.

               (106)

               Ancheta a arătat că volumele comercializate de importatorul independent care a cooperat, în timpul perioadei examinate, nu au fost semnificative, iar vânzările produsului în cauză au reprezentat doar o mică parte din vânzările sale totale.

               (107)

               Se consideră că faptul de a continua măsurile nu va schimba situația actuală a importatorilor/comercianților. Este clar faptul că importatorii se pot baza, de asemenea, pe alte surse de aprovizionare, astfel cum se poate vedea din cota de piață deținută de alte țări terțe, în special Thailanda, ceea ce a arătat că este asigurată concurența pe piața Uniunii.

               (108)

               Pe baza celor de mai sus, s-a considerat că faptul de a continua măsurile nu ar afecta în mod semnificativ importatorii/comercianții.

         4.   Interesul utilizatorilor

               (109)

               Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor independenți cunoscuți. Opt utilizatori au cooperat în cadrul anchetei, ceea ce reprezintă 44 % din importurile totale originare din China. Ancheta a arătat că acești utilizatori importau produsul în cauză direct din China. În plus, două asociații de utilizatori au răspuns, prezentându-și comentariile.

               (110)

               Principalii utilizatori industriali de AF din Uniune sunt producătorii de rășină de furan. Ancheta a arătat că, în ciuda măsurilor în vigoare, cel puțin unii dintre utilizatori au realizat totuși marje de profit destul de ridicate în timpul PAR.

               (111)

               Utilizatorii au indicat, de asemenea, că industria din Uniune ar trebui să rămână o sursă importantă de aprovizionare în scopul de a garanta disponibilitatea pe termen scurt a produsului în cauză și o anumită fiabilitate și coerență a aprovizionării.

               (112)

               Ținând cont de cele menționate anterior, s-a considerat că faptul de a continua măsurile nu ar avea un efect negativ semnificativ asupra utilizatorilor industriali.

         5.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (113)

               Din motivele de mai sus, se concluzionează că nu există motive imperative, pe baza interesului Uniunii, împotriva prelungirii măsurilor antidumping.

         H.   MĂSURI ANTIDUMPING

               (114)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea menținerii măsurilor existente. Li s-a acordat și un termen pentru a prezenta observații și cereri în urma comunicării informațiilor.

               (115)

               Este clar că industria din Uniune a putut profita de măsurile în vigoare și că situația acesteia s-a îmbunătățit semnificativ de-a lungul perioadei examinate, cu privire la majoritatea indicatorilor de prejudiciu. Industria din Uniune a realizat marje de profit ridicate în timpul PAR, iar volumele vânzărilor și ale producției și-au atins nivelurile maxime. Pe baza evoluției economice pozitive a industriei din Uniune în timpul perioadei examinate, nu s-a putut stabili continuarea prejudiciului important.

               (116)

               Cu toate acestea, ancheta a arătat, pe de o parte, că, în ciuda unei creșteri a consumului, industria din Uniune a pierdut din cota de piață, în timp ce importurile chineze și-au crescut cota de piață. Pe de altă parte, ancheta a arătat, de asemenea, că există capacități neutilizate în China și că dumpingul ridicat a continuat în timpul PAR.

               (117)

               În plus, ancheta privind probabilitatea reapariției prejudiciului a arătat că situația industriei din Uniune s-a deteriorat după PAR și a condus la prejudiciu către începutul celui de-al doilea trimestru al anului 2009. De asemenea, a arătat că în China erau disponibile capacități neutilizate importante, iar interesul de a direcționa aceste capacități neutilizate către Uniune, în eventualitatea expirării măsurilor, era ridicat. Este probabil ca această creștere masivă preconizată a importurilor care fac obiectul unui dumping să mărească presiunea prețurilor din Uniune, cu un efect negativ asupra nivelurilor de profit și de preț ale industriei din Uniune. Prin urmare, s-a stabilit că există probabilitatea reapariției prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor, cel puțin pe termen scurt.

               (118)

               Aceasta ar avea un impact chiar mai nefast în contextul actualei crize economice, care a dus la o scădere a consumului după PAR. În acest caz, impactul creșterii importurilor care fac obiectul unui dumping și-ar multiplica efectele negative asupra industriei din Uniune.

               (119)

               În cele din urmă, se consideră că, în cazul în care economia s-ar redresa pe termen mediu, cererea pentru AF din Uniune va crește. În aceste condiții, industria din Uniune va putea să își mărească în consecință volumul vânzărilor.

               (120)

               Prin urmare, din cele de mai sus rezultă că, astfel cum s-a prevăzut la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de AF din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1905/2003 ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de doi ani, fără a aduce atingere celorlalte dispoziții ale articolului 11 din regulamentul de bază.

               (121)

               În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a susținut că măsurile definitive ar trebui prelungite cu cinci ani, argumentând că schimbarea bruscă a condițiilor pieței după PAR ar arăta că orice evoluții viitoare ale pieței sunt nesigure și foarte greu de prevăzut. Astfel, evaluarea instituțiilor Uniunii, și anume că economia se poate redresa pe termen mediu și că cererea de AF în Uniune poate, în consecință, să se îmbunătățească nu ar fi suficient de exactă. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat anterior în considerentele (117)-(119), s-a considerat că e probabil ca evoluțiile după PAR, inclusiv efectele crizei economice, să fie pe termen scurt, justificând instituirea măsurilor pentru maximum doi ani. Prin urmare, cererile industriei din Uniune în această privință au trebuit să fie respinse.

               (122)

               Pentru a minimaliza riscurile de eludare datorate diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale conțin următoarele:
               Prezentarea în fața autorităților vamale a statelor membre a unei facturi comerciale conforme și valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți exportatori.

               (123)

               În cazul în care exporturile uneia din cele patru societăți care beneficiază de niveluri ale taxelor individuale mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate să examineze, inter alia, necesitatea eliminării nivelurilor taxelor individuale și, în consecință, instituirea unei taxe la nivel național,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă pentru importurile de alcool furfurilic, încadrate în prezent la codul NC ex 2932 13 00 (cod TARIC 2932130090), originare din Republica Populară Chineză.
   (2)   Nivelul taxei antidumping definitive, aplicabil produsului descris la alineatul (1), este după cum urmează:

               Societăți

               Nivelul taxei antidumping (EUR/tonă)

               Codul adițional TARIC

               Gaoping Chemical Industry Co. Ltd

               160

               A442

               Linzi Organic Chemical Inc.

               84

               A440

               Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd.

               97

               A441

               Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd.

               156

               A484

               Toate celelalte societăți

               250

               A999

         (3)   În cazurile în care mărfurile sunt deteriorate înainte de punerea lor în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru stabilirea valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (6), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) de mai sus, se reduce cu un procent care corespunde repartizării proporționale a prețului efectiv plătit sau de plătit.
   (4)   Aplicarea nivelurilor taxelor individuale precizate pentru cele patru societăți menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabile pentru toate celelalte societăți.
   (5)   În cazul în care nu se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Prezentul regulament expiră la 10 decembrie 2011.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 7 decembrie 2009.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. MALMSTRÖM

      (1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

      (2)  JO L 283, 31.10.2003, p. 1.

      (3)  JO C 111, 6.5.2008, p. 50.

      (4)  JO C 275, 30.10.2008, p. 21.

      (5)  Centrul național chinez de informare chimică (China National Chemical Information Center – Chem China) a fost înființat în octombrie 1992 în urma fuziunii dintre Institutul de cercetare și de informare științifice și tehnologice (Scientific and Technological Information Research Institute) al Ministerului Industriei Chimice, înființat în 1959 și Centrul de informare economică (Economic Information Center) al Ministerului Industriei Chimice, înființat în 1984. http://www.chemchina.com.cn/chempwas/en/7under_8.htm

      (6)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

      ANEXĂ
      Factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (4) din prezentul regulament trebuie să conțină o declarație semnată de către un responsabil al societății, după cum urmează:

                  1.

                  Numele și funcția reprezentantului oficial al societății care a emis factura comercială.

                  2.

                  Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific că [volumul] de alcool furfurilic care se clasifică în prezent la codul NC ex 2932 13 00 (cod adițional TARIC), vândut la export către Uniunea Europeană, care face obiectul prezentei facturi a fost fabricat de [numele și adresa societății] din Republica Populară Chineză; declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.”

                  3.

                  Data și semnătura.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 667/2011 al Comisiei din 11 iulie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               12.7.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 182/10

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 667/2011 AL COMISIEI
   din 11 iulie 2011
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:
   Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,
   ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la 12 iulie 2011.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 11 iulie 2011.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Cod NC

                  Codul țărilor terțe (1)

                  Valoare forfetară de import

                  0702 00 00

                  EC

                  20,9

                  MK

                  47,5

                  ZZ

                  34,2

                  0707 00 05

                  TR

                  100,3

                  ZZ

                  100,3

                  0709 90 70

                  AR

                  27,2

                  EC

                  26,5

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  54,7

                  0805 50 10

                  AR

                  61,3

                  BR

                  42,9

                  TR

                  64,0

                  UY

                  70,0

                  ZA

                  65,2

                  ZZ

                  60,7

                  0808 10 80

                  AR

                  133,8

                  BR

                  94,4

                  CA

                  106,0

                  CL

                  99,0

                  CN

                  87,0

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  111,8

                  US

                  173,6

                  UY

                  50,2

                  ZA

                  96,4

                  ZZ

                  101,3

                  0808 20 50

                  AR

                  99,9

                  AU

                  75,6

                  CL

                  112,0

                  CN

                  81,6

                  NZ

                  131,8

                  ZA

                  114,1

                  ZZ

                  102,5

                  0809 10 00

                  TR

                  246,4

                  XS

                  101,8

                  ZZ

                  174,1

                  0809 20 95

                  CL

                  298,8

                  SY

                  253,3

                  TR

                  280,6

                  ZZ

                  277,6

                  0809 40 05

                  BA

                  70,7

                  EC

                  75,9

                  ZZ

                  73,3

         (1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/221 al Comisiei din 10 februarie 2015 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

text:
               13.2.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 37/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/221 AL COMISIEI
   din 10 februarie 2015
   privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),
   întrucât:

               (1)

               Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

               (2)

               Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

               (3)

               În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă trebuie clasificate la codul NC indicat în coloana (2), pe baza motivelor care figurează în coloana (3) a tabelului menționat.

               (4)

               Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, pentru o anumită perioadă de timp, în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (2), a informațiilor tarifare obligatorii care sunt emise în legătură cu mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu acesta. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni.

               (5)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana (2) a tabelului menționat.
   Articolul 2
   Informațiile tarifare obligatorii care nu sunt conforme cu prezentul regulament pot fi în continuare invocate, în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, timp de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Heinz ZOUREK

            Director general pentru impozitare și uniune vamală

      (1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

      (2)  Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 302, 19.10.1992, p. 1).

      ANEXĂ

                  Descrierea mărfurilor

                  Clasificare
                  (Cod NC)

                  Motive

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Un autovehicul nou utilitar cu tracțiune integrală, echipat cu motor cu piston cu aprindere prin compresie (diesel), cu o capacitate cilindrică de 720 cm3, cu o greutate netă (inclusiv fluidele) de aproximativ 630 kg, cu o capacitate de remorcare fără frână de 750 kg și cu dimensiuni de aproximativ 300 × 160 cm.
                  Autovehiculul are o cabină deschisă cu două locuri (inclusiv locul șoferului), echipată cu un cadru de protecție complet în caz de răsturnare, o platformă pentru încărcat marfa constituită dintr-un cadru rezistent din oțel cu o benă basculantă robustă cu fundul plat, cu un mecanism de basculare manuală și cu o capacitate de 0,4 m3 sau de aproximativ 400 kg. Autovehiculul are o gardă la sol înaltă (27 cm) și un ampatament de 198 cm.
                  Este echipat cu pneuri de teren care nu se încarcă cu pământ, frâne pe discuri umede, un dispozitiv de cuplare și un cârlig frontal. Autovehiculul are o viteză limitată de 25 km/h și o capacitate de frânare ridicată.
                  Autovehiculul este destinat utilizării pe orice tip de teren, în special pe un teren foarte accidentat. Autovehiculul este prezentat spre utilizare pentru o serie de activități, de exemplu, împingerea, tractarea remorcilor, deplasarea animalelor, transportul plantelor, al lăzilor, al apei și al echipamentelor, transportul munițiilor și transportul furajelor pentru animale.

                      (1) A se vedea imaginea.

                  8704 21 91

                  Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și pe baza textului codurilor NC 8704, 8704 21 și 8704 21 91.
                  Autovehiculul este conceput ca un autovehicul multifuncțional, care poate fi folosit pentru mai multe activități în medii diferite. Acesta are caracteristicile obiective ale autovehiculelor pentru transportul mărfurilor de la poziția 8704 (a se vedea, de asemenea, avizele de clasificare 8704.31/3 și 8704 90/1 ale Sistemului armonizat).
                  Autovehiculul nu este o autobasculantă concepută pentru a fi utilizată în afara drumurilor publice. Nu este un autovehicul de construcție robustă cu corp basculant sau cu platformă cu trapă, destinat transportului materialelor excavate sau al altor materiale (a se vedea, de asemenea, notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 8704, al șaselea paragraf punctul 1). Clasificarea la subpoziția 8704 10 este deci exclusă.
                  Prin urmare, produsul trebuie clasificat la codul NC 8704 21 91 ca autovehicul nou pentru transportul mărfurilor.

         (1)  Imaginea are un caracter strict informativ.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1219/2014 al Comisiei din 13 noiembrie 2014 de modificare a anexei II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 în ceea ce privește lista țărilor terțe și teritoriilor  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               14.11.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 329/23

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1219/2014 AL COMISIEI
   din 13 noiembrie 2014
   de modificare a anexei II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 în ceea ce privește lista țărilor terțe și teritoriilor
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 576/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind circulația necomercială a animalelor de companie și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 998/2003 (1), în special articolul 13 alineatele (1) și (2),
   întrucât:

               (1)

               Prin Regulamentul (UE) nr. 1160/2014 al Comisiei (2), fosta Republică iugoslavă a Macedoniei a fost inclusă în lista din partea C a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

               (2)

               După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 576/2013 de abrogare și înlocuire a Regulamentului (CE) nr. 998/2003 cu efect de la 29 decembrie 2014, țările și teritoriile enumerate în partea C a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 998/2003 sunt enumerate de la data respectivă în partea 2 din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 al Comisiei (4).
               Prin urmare, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei ar trebui inclusă în lista din partea 2 a anexei II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013.

               (3)

               Din motive de claritate și pentru a ține seama de dispozițiile din Tratatul de aderare a Croației și din Decizia 2012/419/UE a Consiliului European (5), este necesar să se modifice părțile 1 și 2 din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 și să se înlocuiască anexa II la acesta în întregime.

               (4)

               Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 ar trebui modificat în consecință.

               (5)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Se aplică de la 29 decembrie 2014.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 13 noiembrie 2014.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 178, 28.6.2013, p. 1.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1160/2014 al Comisiei din 30 octombrie 2014 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 998/2003 a Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista țărilor și teritoriilor (JO L 311, 31.10.2014, p. 17).

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și de modificare a Directivei 92/65/CEE a Consiliului (JO L 146, 13.6.2003, p. 1).

      (4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 al Comisiei din 28 iunie 2013 privind modelele de documente de identificare pentru circulația necomercială a câinilor, pisicilor și dihorilor domestici, stabilirea de liste de teritorii și țări terțe și cerințele referitoare la format, punere în pagină și limbă ale declarațiilor care atestă respectarea anumitor condiții prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 576/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 178, 28.6.2013, p. 109).

      (5)  Decizia 2012/419/UE a Consiliului European din 11 iulie 2012 de modificare a statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană (JO L 204, 31.7.2012, p. 131).

      ANEXĂ

            „ANEXA II
            Lista teritoriilor și a țărilor terțe menționate la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 576/2013
            PARTEA 1

               Lista teritoriilor și a țărilor terțe menționate la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 576/2013

                        Codul ISO

                        Teritoriul sau țara terță

                        AD

                        Andorra

                        CH

                        Elveția

                        FO

                        Insulele Feroe

                        GI

                        Gibraltar

                        GL

                        Groenlanda

                        IS

                        Islanda

                        LI

                        Principatul Liechtenstein

                        MC

                        Monaco

                        NO

                        Norvegia

                        SM

                        San Marino

                        VA

                        Cetatea Vaticanului

                  PARTEA 2

               Lista teritoriilor și a țărilor terțe menționate la articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 576/2013

                        Codul ISO

                        Teritoriul sau țara terță

                        Teritoriile incluse

                        AC

                        Insula Ascension

                        AE

                        Emiratele Arabe Unite

                        AG

                        Antigua și Barbuda

                        AR

                        Argentina

                        AU

                        Australia

                        AW

                        Aruba

                        BA

                        Bosnia și Herțegovina

                        BB

                        Barbados

                        BH

                        Bahrain

                        BM

                        Bermuda

                        BQ

                        Bonaire, Sint Eustatius și Saba (Insulele BES)

                        BY

                        Belarus

                        CA

                        Canada

                        CL

                        Chile

                        CW

                        Curaçao

                        FJ

                        Fiji

                        FK

                        Insulele Falkland

                        HK

                        Hong Kong

                        JM

                        Jamaica

                        JP

                        Japonia

                        KN

                        Saint Kitts și Nevis

                        KY

                        Insulele Cayman

                        LC

                        Saint Lucia

                        MS

                        Montserrat

                        MK

                        fosta Republică iugoslavă a Macedoniei

                        MU

                        Mauritius

                        MX

                        Mexic

                        MY

                        Malaysia

                        NC

                        Noua Caledonie

                        NZ

                        Noua Zeelandă

                        PF

                        Polinezia Franceză

                        PM

                        Saint-Pierre și Miquelon

                        RU

                        Rusia

                        SG

                        Singapore

                        SH

                        Sfânta Elena

                        SX

                        Sint-Maarten

                        TT

                        Trinidad și Tobago

                        TW

                        Taiwan

                        US

                        Statele Unite ale Americii

                        AS — Samoa Americană
                        GU — Guam
                        MP — Insulele Mariane de Nord
                        PR — Puerto Rico
                        VI — Insulele Virgine Americane”

                        VC

                        Saint Vincent și Grenadinele

                        VG

                        Insulele Virgine Britanice

                        VU

                        Vanuatu

                        WF

                        Wallis și Futuna