title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 949/2012 al Comisiei din 15 octombrie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               16.10.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 282/40

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 949/2012 AL COMISIEI
   din 15 octombrie 2012
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 15 octombrie 2012.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  MA

                  72,4

                  MK

                  39,0

                  TR

                  59,9

                  ZZ

                  57,1

                  0707 00 05

                  MK

                  34,4

                  TR

                  120,9

                  ZZ

                  77,7

                  0709 93 10

                  TR

                  116,6

                  ZZ

                  116,6

                  0805 50 10

                  AR

                  81,1

                  CL

                  108,8

                  TR

                  83,4

                  UY

                  65,5

                  ZA

                  90,6

                  ZZ

                  85,9

                  0806 10 10

                  BR

                  276,1

                  MK

                  30,0

                  TR

                  135,8

                  ZZ

                  147,3

                  0808 10 80

                  AR

                  217,5

                  BR

                  79,8

                  MK

                  29,8

                  NZ

                  124,0

                  US

                  143,7

                  ZA

                  91,6

                  ZZ

                  114,4

                  0808 30 90

                  CN

                  92,8

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  101,7

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1846 al Comisiei din 14 octombrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

text:
               15.10.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 268/9

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1846 AL COMISIEI
   din 14 octombrie 2015
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsuri în vigoare

               (1)

               Prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă pentru importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”).

               (2)

               Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem cu rata reziduală stabilită la 24 %, în timp ce un grup de societăți (Valin Group) au beneficiat de un nivel individual al taxei de 7,9 %.

         2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (3)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (4)

               Cererea a fost depusă la data de 29 aprilie 2014 de către Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de sârmă laminată din Uniune.

               (5)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

         3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

               (6)

               Stabilind, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 2 august 2014, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         4.   Ancheta

   4.1.   Perioadele relevante care au făcut obiectul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (7)

               Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 iulie 2013-30 iunie 2014 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

         4.2.   Părțile vizate de anchetă și eșantionarea

               (8)

               Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori și importatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare vizate cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

               (9)

               Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. O parte interesată a solicitat serviciilor Comisiei o audiere, care a avut loc la 20 martie 2015.

               (10)

               Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

               (11)

               Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, s-a cerut producătorilor-exportatori chinezi și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

               (12)

               În total, au fost contactați 45 de producători-exportatori chinezi cunoscuți, însă niciunul dintre aceștia nu a reacționat și nu a răspuns la formularul de eșantionare. Prin urmare, nu s-a aplicat eșantionarea.

               (13)

               Având în vedere lipsa de cooperare, Comisia a informat autoritățile chineze că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, ar putea fi utilizate cele mai bune informații disponibile. Comisia nu a primit din partea autorităților chineze niciun comentariu și nicio cerere de intervenție a consilierului-auditor.

               (14)

               În total, au fost contactați 9 importatori neafiliați cunoscuți. Niciunul nu a reacționat și nu a răspuns la formularul de eșantionare.

               (15)

               În faza preliminară a anchetei, Comisia a beneficiat de cooperarea a 28 de producători/grupuri de producători din Uniune care reprezentau aproximativ 70 % din producția de sârmă laminată din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. Având în vedere numărul mare de producători cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. Comisia a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil și având în vedere, de asemenea, răspândirea geografică și o acoperire suficientă a diverselor tipuri de produse. Eșantionul selectat era format inițial din șase societăți și reprezenta 44,2 % din producția destinată pieței libere.

         4.3.   Chestionarele și verificarea

               (16)

               Au fost trimise chestionare către 6 producători din Uniune incluși în eșantion și către 2 producători din potențiale țări analoge, care au fost de acord să coopereze.

               (17)

               S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei 6 producători din Uniune incluși în eșantion și de la cei 2 producători din potențiale țări analoge.

               (18)

               S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

                           (a)

                           producători din Uniune:

                                       —

                                       ArcelorMittal Hamburg GmbH, Germania;

                                       —

                                       Global Steel Wire SA, Spania;

                                       —

                                       Moravia Steel AS, Republica Cehă;

                                       —

                                       RIVA Acier SA, Franța;

                                       —

                                       Saarstahl AG, Germania;

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd, Regatul Unit;

                           (b)

                           producător din țara analogă:

                                       —

                                       Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turcia.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (19)

               Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu produsul vizat de ancheta inițială, și anume bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât oțeluri inoxidabile (denumit în continuare „sârmă laminată” sau „produsul în cauză”), originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95.

         2.   Produsul similar

               (20)

               Ancheta de reexaminare a confirmat, la fel ca ancheta inițială, faptul că produsul în cauză și sârma laminată fabricată și vândută pe piața internă a Chinei, sârma laminată fabricată și vândută de industria din Uniune pe piața Uniunii și sârma laminată fabricată și vândută în țara analogă (Turcia) au aceleași proprietăți fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

               (21)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea Chinei.

         1.   Observații preliminare

               (22)

               Astfel cum s-a menționat în considerentul 12, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu s-a oferit să coopereze și, prin urmare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările au trebuit să se bazeze pe cele mai bune date disponibile, în special, pe informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și pe statistici, și anume Eurostat și baza de date privind exporturile chineze.

         2.   Dumping în perioada anchetei de reexaminare

   (a)   Țară analogă

               (23)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă sau pe baza valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”).

               (24)

               În ancheta inițială, Turcia a fost utilizată ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește China. Pe baza informațiilor din cererea de reexaminare, Comisia a informat părțile interesate, prin avizul de deschidere, că intenționează să utilizeze Brazilia ca țară analogă și a invitat părțile să își prezinte observațiile. De asemenea, în avizul de deschidere s-a mai precizat că vor fi examinate și alte țări, în special Turcia, Elveția, Norvegia și Japonia. Nu au fost primite observații din partea părților interesate.

               (25)

               Pe lângă Brazilia, Comisia i-a contactat pe toți producătorii de sârmă laminată cunoscuți sau potențiali din Turcia, Elveția, Norvegia și Japonia (țări cu importuri semnificative de sârmă laminată în Uniune, care sugerează o producție semnificativă) și SUA (o țară cu o industrie și o piață internă mari).

               (26)

               În final, doi producători de sârmă laminată au fost de acord să coopereze în cadrul anchetei și au furnizat un răspuns la chestionarul destinat țărilor analoge, și anume Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S din Turcia și ArcelorMittal Brasil din Brazilia.

               (27)

               Atunci când s-a decis cu privire la cea mai adecvată țară analogă pentru ancheta actuală, s-au luat în considerare o serie de factori, în special dimensiunea pieței interne din țara analogă cu un nivel de concurență satisfăcător pentru produsul similar; reprezentativitatea vânzărilor interne (cantitate și profitabilitate) ale producătorilor cooperanți; dimensiunea și gama de produse oferită de producătorii cooperanți și comparabilitatea produselor și a metodei lor de producție în raport cu produsele din China.

               (28)

               Având în vedere faptul că Turcia și producătorul-exportator cooperant din Turcia au satisfăcut toate criteriile majore pentru o țară analogă adecvată/un producător dintr-o țară analogă adecvată, s-a decis să se utilizeze Turcia ca țară analogă.

         (b)   Valoarea normală

               (29)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți, efectuate în perioada anchetei de reexaminare de producătorul cooperant din țara analogă, a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor către Uniune, și anume dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului similar către Uniune, efectuate de producătorul cooperant din țara analogă.

               (30)

               S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile în perioada anchetei de reexaminare.

               (31)

               Deoarece s-a constatat că toate vânzările pe piața internă au fost realizate în cantități suficiente și în cursul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real și a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

         (c)   Prețul de export

               (32)

               Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și, pe cale de consecință, lipsa unor informații specifice cu privire la prețurile din China, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Au fost utilizate sursele statistice disponibile, și anume Eurostat.

               (33)

               Conform Eurostat, în perioada anchetei de reexaminare s-au importat din Republica Populară Chineză în Uniune doar 696 de tone de sârmă laminată, ceea ce reprezintă 0,04 % din totalul importurilor. Această cantitate este neglijabilă în raport cu consumul total la nivelul Uniunii (17,8 milioane de tone).

         (d)   Comparație și ajustări

               (34)

               Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În scopul exprimării prețului de export la nivelul franco fabrică, Comisia a ajustat prețul CIF furnizat de Eurostat, ținând seama de costurile de transport și de asigurare, pe baza informațiilor din plângere. Prețurile interne au fost ajustate ținând seama de costurile de transport, de asigurare și de manipulare, precum și de costurile de credit, pe baza datelor obținute de la producătorul din țara analogă.

         (e)   Marjă de dumping

               (35)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. Compararea prețurilor de export medii furnizate de Eurostat cu valoarea normală din țara analogă nu a pus în evidență existența unui dumping.

               (36)

               În același timp, trebuie subliniat faptul că, astfel cum s-a menționat în considerentul 33, volumul importurilor produsului în cauză a fost foarte scăzut în perioada anchetei de reexaminare. S-a observat de asemenea că, pentru majoritatea codurilor NC, prețurile au fluctuat puternic, în unele cazuri cu un raport de până la 30 de ori pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceste fluctuații sunt dificil de explicat prin existența unor forțe „normale” ale pieței și, cel mai probabil, sunt rezultatul unor vânzări în cantități reduse.

               (37)

               În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, nu au fost disponibile informații cu privire la gama de produse din cadrul exporturilor chineze și, prin urmare, comparația cu valoarea normală din țara analogă s-a putut efectua numai pe bază agregată.

               (38)

               Prin urmare, constatarea privind inexistența dumpingului în perioada anchetei de reexaminare este considerată a fi irelevantă din cauza efectului combinat al cantităților importate reduse, al fluctuației neregulate a prețurilor, precum și al absenței informațiilor privind gama de produse importate.

         3.   Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului

               (39)

               Având în vedere cele menționate în considerentele 35-38 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe și atractivitatea pieței Uniunii.

         3.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei

               (40)

               Pe baza informațiilor furnizate de Asociația Mondială a Oțelului (5), producția totală de sârmă laminată a Chinei a înregistrat o puternică tendință ascendentă în cursul ultimilor zece ani și a culminat cu peste 150 de milioane (6) de tone produse în 2013.

               (41)

               Cu alte cuvinte, China este responsabilă de 77 % din producția mondială de sârmă laminată, ceea ce înseamnă că această țară poate influența puternic condițiile pieței prin deciziile sale de vânzare. Este important să se sublinieze faptul că producția sa anuală depășește cu mai mult de șapte ori producția totală a Uniunii. În plus, creșterea globală a producției de sârmă laminată din China începând din 2011 (26 de milioane de tone) depășește ea singură consumul total al Uniunii, estimat la 17 milioane de tone.

               (42)

               Conform cererii de reexaminare, capacitatea neutilizată din China este estimată la aproximativ 50 de milioane de tone. Din cauza lipsei de cooperare a Chinei, a fost dificil să se obțină informații suplimentare cu privire la acest aspect. Cu toate acestea, având în vedere nivelurile ridicate ale producției, menționate în considerentele 40 și 41, comparativ cu cifrele la nivel european și mondial, China ar putea cu ușurință să provoace denaturări serioase ale piețelor prin deciziile sale de a efectua vânzări, chiar fără a recurge la capacitatea sa neutilizată.

         3.2.   Vânzări ale Chinei către țări terțe

               (43)

               Conform bazei de date privind exporturile chineze, în perioada anchetei de reexaminare China a exportat în întreaga lume peste 9 milioane de tone de sârmă laminată, ceea ce reprezintă peste 50 % din consumul total al Uniunii din perioada respectivă. Tabelul de mai jos rezumă cifrele exporturilor din China către cele mai importante șase țări din punctul de vedere al volumului și către Turcia, țara analogă; aceste țări au reprezentat peste 53 % din totalul exporturilor chineze din perioada anchetei de reexaminare.

                  Tabelul 1

                  Exporturile de sârmă laminată din China către alte țări (volum și preț, în EUR)

                           Țară

                           Volum 2012

                           Preț mediu 2012

                           Volum 2013

                           Preț mediu 2013

                           Volum PAR

                           Preț mediu PAR

                           Thailanda

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Coreea de Sud

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vietnam

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonezia

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           Statele Unite

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malaysia

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Turcia

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Total exporturi China

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Sursa: Baza de date privind exporturile din China.

               (44)

               Prețul mediu de export constatat în perioada anchetei de reexaminare (PAR) pentru fiecare dintre țările menționate mai sus a fost semnificativ mai mic decât valoarea normală. Prin urmare, marjele de dumping stabilite în ceea ce privește prețurile medii ale vânzărilor Chinei (după cum se arată în tabelul de mai sus) către țări terțe s-au situat între 14 % și 24 % (7).

               (45)

               Cifrele arată, de asemenea, că exporturile Chinei prezintă o tendință de creștere a volumelor, combinată cu o tendință de scădere a prețurilor. De fapt, statisticile disponibile indică faptul că prețurile au continuat să scadă după perioada anchetei de reexaminare. O serie de țări afectate au perceput aceste tendințe drept o amenințare la adresa propriei industrii și au introdus măsuri de protecție (printre altele, Malaysia și Indonezia și, mai recent, după perioada anchetei de reexaminare, Turcia (8), SUA și Pakistan).

               (46)

               În fine, ultimele comunicate de presă (9) sugerează că piața internă din China și, în special, sectorul construcțiilor (10) este în scădere. Prin urmare, posibilitățile de vânzare ale Chinei se reduc: principalele sale piețe de export se închid, iar vânzările de pe piața internă sunt în scădere. Prin urmare, dacă se permite expirarea măsurilor din Uniune, există o probabilitate mare ca China să direcționeze imediat către piața Uniunii mari volume de vânzări la prețuri scăzute (de dumping).

         3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

               (47)

               Având în vedere nivelul ridicat al prețurilor de pe piața Uniunii comparativ cu prețurile de vânzare ale Chinei observate în alte țări terțe, după cum se indică în tabelul 1, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii chinezi. Existența măsurilor de protecție pe multe piețe de export sporește și mai mult atractivitatea pieței Uniunii. Astfel, este de așteptat în mod rezonabil ca, în cazul abrogării măsurilor, exporturile din China pe piața Uniunii să se reia în cantități considerabile. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, în 2008, volumul vânzărilor Chinei pe piața Uniunii se ridica la 1,1 milioane de tone, față de 700 de tone în perioada anchetei de reexaminare.

         3.4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

               (48)

               Având în vedere nivelul imens al producției de sârmă laminată din China și dumpingul practicat în relația cu țări terțe, precum și atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum s-a arătat mai sus, este foarte probabil ca abrogarea măsurilor antidumping să conducă la reapariția imediată a dumpingului în vânzările Chinei către Uniune.

         D.   DEFINIREA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

               (49)

               Produsul similar a fost fabricat în perioada de reexaminare de 72 de producători din Uniune, care constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Niciunul dintre aceștia nu s-a opus deschiderii anchetei.

               (50)

               Din motive de confidențialitate, toate cifrele legate de datele sensibile au trebuit să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale.

         E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

   1.   Consumul Uniunii

               (51)

               Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor disponibile privind importurile, a vânzărilor efective ale producătorilor cooperanți din Uniune, excluzând vânzările lor la export, precum și pe baza vânzărilor estimate ale producătorilor din Uniune care nu au cooperat. Definiția consumului se referă la vânzările pe piața liberă, inclusiv vânzările captive, însă fără utilizarea captivă. Utilizarea captivă, și anume transferurile interne ale produsului similar între producătorii din Uniune integrați, în vederea prelucrării ulterioare, nu a fost inclusă în cifra consumului din Uniune, deoarece aceste transferuri interne nu se află în concurență cu vânzările efectuate de furnizorii independenți de pe piața liberă. Vânzările captive, și anume vânzările către societăți afiliate, au fost incluse în cifra consumului din Uniune, întrucât, conform datelor colectate în cursul anchetei, societățile afiliate ale producătorilor din Uniune au avut libertatea de a cumpăra sârmă laminată și din alte surse. În plus, s-a constatat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune către părțile afiliate corespundeau prețurilor medii de vânzare către părțile neafiliate.

               (52)

               Pe această bază, consumul din Uniune a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 2

                  Consumul la nivelul Uniunii

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volum (tone)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.

               (53)

               Consumul din Uniune a scăzut cu 4 %, de la 18,5 milioane de tone în 2011 la 17,8 milioane de tone în perioada anchetei de reexaminare. Consumul din perioada luată în considerare a fost mai scăzut decât consumul de 23,6 milioane de tone din perioada anchetei inițiale (aprilie 2007-martie 2008). Scăderea consumului este o consecință a impactului negativ al crizei economice, care a determinat o reducere a consumului total de sârmă laminată, în special în industria automobilelor și în industria construcțiilor.

         2.   Importurile provenite din țara în cauză

   (a)   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

               (54)

               Volumul și cota de piață a importurilor din China au fost stabilite pe baza datelor Eurostat.

               (55)

               Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză în Uniune au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 3

                  Volumul și cota de piață a importurilor

                           Țară

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           China

                           Volum (tone)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Cota de piață (%)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Sursa: Eurostat.

               (56)

               Deși importurile din China reprezentau 5 % din piață și 1,1 milioane de tone în perioada anchetei inițiale, acestea, pe baza informațiilor de la Eurostat, au dispărut practic de pe piața Uniunii. Astfel, importurile din China au scăzut de la 3 108 la 696 de tone pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (57)

               Societatea cu un nivel al taxei de 7,9 % este legată de grupul ArcelorMittal și, potrivit reclamanților, nu mai produce cantități semnificative de sârmă laminată. Cu toate acestea, și ceilalți producători-exportatori au încetat să mai vândă în Uniune. Piața sârmei laminate pare să fie foarte sensibilă la preț, iar creșterea cu 24 % a prețului, cauzată de taxa antidumping în vigoare, a făcut ca exportatorii chinezi să își piardă interesul față de piața Uniunii.

         (b)   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

               (58)

               Prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat. Având în vedere volumele neglijabile ale importurilor din China în UE, lipsa cooperării din partea producătorilor chinezi și lipsa datelor privind prețurile în funcție de tipul de produs pentru cantitățile lor de import neglijabile, nu a fost posibil să se efectueze un calcul adecvat al subcotării prețurilor. Cu toate acestea, după cum se vede în tabelul 1, prețurile exporturilor Chinei către țări terțe au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune cu peste 25 %, în medie. Prin urmare, este de așteptat un nivel semnificativ de subcotare pe piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

         3.   Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor

               (59)

               Moldova, Norvegia, Rusia, Ucraina și Elveția sunt mari exportatori către Uniune. Importurile totale din țări terțe ale produsului vizat au crescut cu 19,2 % (de la 1,22 la 1,45 milioane de tone) în perioada luată în considerare, ceea ce înseamnă 7,5 % din consumul Uniunii. În aceeași perioadă, prețul de import mediu unitar a scăzut constant, de la 592 la 506 EUR/tonă, ceea ce înseamnă o scădere de 14,6 %.

                  Tabelul 4

                  Importurile din țări terțe

                           Țară

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Moldova

                           Volum (tone)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Cota de piață (%)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norvegia

                           Volum (tone)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Cota de piață (%)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Rusia

                           Volum (tone)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Cota de piață (%)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ucraina

                           Volum (tone)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Cota de piață (%)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Elveția

                           Volum (tone)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Cota de piață (%)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Total alte țări terțe

                           Volum (tone)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Cota de piață (%)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Total țări terțe

                           Volum (tone)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Cota de piață (%)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Sursa: Eurostat.

         4.   Situația economică a industriei din Uniune

               (60)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.

               (61)

               În acest demers, Comisia a distins între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada luată în considerare s-au stabilit, analizat și examinat pe baza datelor furnizate de industria din Uniune. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate vizându-i pe producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (62)

               În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, mărimea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, cheltuielile de producție, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă.

         (a)   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

               (63)

               Producția totală, capacitatea de producție și utilizarea capacității Uniunii au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 5

                  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul producției
                           (tone)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                           Volumul producției

                              Indice

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Capacitatea de producție
                           (tone)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                           Capacitatea de producție

                              Indice

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Rata de utilizare a capacității
                           (%)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar

               (64)

               În cursul perioadei luate în considerare, producția a scăzut cu 6 %, capacitatea de producție a rămas stabilă, iar rata de utilizare a capacității a scăzut de la 76 % la 72 %.

         (b)   Volumul vânzărilor și cota de piață

               (65)

               În perioada luată în considerare, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune, la nivelul Uniunii, au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 6

                  Volumul vânzărilor și cota de piață

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii
                           (tone)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                           Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii

                              Indice

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Cota de piață
                           (%)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.

               (66)

               Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 5 % în perioada luată în considerare.

         (c)   Creșterea

               (67)

               În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 4 % în perioada luată în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 5 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 1,6 puncte procentuale la nivelul cotei de piață.

         (d)   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (68)

               În perioada luată în considerare, ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 7

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Numărul de angajați

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                           Numărul de angajați

                              Indice

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Productivitate (unitate/angajat)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                           Productivitate (unitate/angajat)

                              Indice

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Sursa: răspunsurile la chestionar.

               (69)

               Ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în perioada luată în considerare. În același timp, productivitatea a scăzut cu 7 % din cauza scăderii producției, după cum se arată în tabelul 7 din considerentul 68.

         5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

               (70)

               Marja de dumping stabilită pentru China în ancheta inițială a depășit cu mult nivelul de minimis, în timp ce volumul importurilor din China a rămas la un nivel neglijabil pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Însă, dacă măsurile ar fi abrogate, impactul marjelor de dumping preconizate asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, având în vedere creșterea volumului și scăderea prețurilor exporturilor din China către țările terțe, după cum s-a arătat în considerentele 45 și 46. Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma prejudiciilor cauzate de dumpingul anterior al importurilor de sârmă laminată provenind din China, după cum s-a arătat în considerentul 83.

         (a)   Prețurile și factorii care le influențează

               (71)

               Prețurile de vânzare medii practicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 8

                  Prețurile medii de vânzare

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune
                           (EUR/tonă)

                           638

                           588

                           545

                           539

                           Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

                              Indice

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Costul de producție unitar
                           (EUR/tonă)

                           606

                           581

                           533

                           514

                           Costul de producție unitar

                              Indice

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Sursa: răspunsurile la chestionar.

                     Atât prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune, cât și costul de producție au scăzut cu 15 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, prețul de vânzare a urmat în medie evoluția costurilor.

         (b)   Costurile cu forța de muncă

               (72)

               Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 9

                  Costurile medii ale forței de muncă pe salariat

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Costurile medii cu forța de muncă pe salariat (EUR)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                           Costurile medii cu forța de muncă pe salariat

                              Indice

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Sursa: răspunsurile la chestionar.

               (73)

               Costurile medii cu forța de muncă pe salariat au rămas stabile în perioada luată în considerare. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru a controla costul producției și a-și păstra astfel competitivitatea.

         (c)   Stocurile

               (74)

               Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 10

                  Stocurile

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Stocuri finale
                           (tone)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                           Stocuri finale

                              Indice

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Stocuri finale ca procentaj din producție
                           (%)

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Sursa: răspunsurile la chestionar.

               (75)

               În perioada luată în considerare, stocurile industriei din Uniune au crescut în mod global cu 18 %. O parte semnificativă a producției de sârmă laminată este compusă din produse standard, prin urmare industria din Uniune trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererile clienților săi. Stocurile finale ca procentaj din producție au rămas relativ stabile, urmând evoluția producției industriei din Uniune.

         (d)   Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

               (76)

               Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 11

                  Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Fluxul de numerar (în EUR)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Investițiile (în EUR)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           Randamentul investițiilor (%)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Sursa: răspunsurile la chestionar.

               (77)

               Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. Profitabilitatea a scăzut de la 5,1 % la 4,7 %. Această valoare este mai scăzută decât ținta de profit de 9,9 % stabilită în ancheta inițială.

               (78)

               Fluxul de numerar net reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile și a fost pozitiv în perioada luată în considerare. Cu toate acestea, indicatorul a înregistrat o scădere semnificativă de 11 %. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei din Uniune de a continua autofinanțarea activităților sale.

               (79)

               Investițiile au crescut semnificativ, cu 58 % în perioada luată în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru modernizare, întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Faptul că nu au fost făcute investiții pentru creșterea capacității poate indica o posibilă tendință negativă a pieței pe termen lung.

               (80)

               Randamentul investițiilor reprezintă profitul net exprimat ca procent din valoarea contabilă brută a investițiilor. Acest indicator a scăzut de la 3,8 % la 3 % în perioada luată în considerare, din cauza reducerii profiturilor.

               (81)

               Ținând seama de scăderea profitabilității și a fluxului de numerar, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ.

         (e)   Producția captivă a industriei din Uniune

               (82)

               Pe baza informațiilor colectate în timpul anchetei, s-a constatat că proporția de producție captivă nu este semnificativă, deoarece numai aproximativ 11 % din producția industriei din Uniune este destinată utilizării captive în cadrul grupului. În general, un volum mai mare de producție generează economii de scară benefice pentru producătorul în cauză. Industria din Uniune este în cea mai mare parte integrată pe verticală, iar producția captivă este utilizată pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria în aval. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă de producție legată de aceste produse în aval. Într-adevăr, producția captivă a rămas stabilă în perioada luată în considerare. Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia consideră că producția captivă a industriei din Uniune nu a avut niciun impact negativ asupra situației sale financiare.

         (f)   Concluzie privind prejudiciul

               (83)

               Toți indicatorii de prejudiciu referitori la industria din Uniune au înregistrat o tendință negativă în perioada luată în considerare. Mai exact, producția din Uniune a scăzut cu 6 %, rata de utilizare a capacității a scăzut de la 76 % la 72 %, cota de piață s-a redus cu 1,6 puncte procentuale, de la 93,4 % la 91,8 %, iar stocurile finale au crescut cu 18 %. În plus, alți indicatori de prejudiciu, cum ar fi volumele de vânzări către părți neafiliate din Uniune (– 6 %) și exporturile către părți neafiliate (– 22 %) au urmat, de asemenea, o tendință negativă. Atât prețurile de vânzare unitare aplicate în cazul părților neafiliate din Uniune, cât și costul de producție au scăzut cu 15 %. Profitabilitatea a scăzut de la 5,1 % la 4,7 %, o valoare mai scăzută decât ținta de profit de 9,9 % stabilită în ancheta inițială. Investițiile au scăzut în mod semnificativ, cu 58 %, iar fluxul de numerar a scăzut cu 11 %. Având în vedere faptul că ocuparea forței de muncă a rămas relativ stabilă, productivitatea a scăzut cu 7 %.

               (84)

               Totuși, aceste tendințe negative nu pot fi atribuite importurilor din China, având în vedere că au fost limitate ca volum și cotă de piață. Prin urmare, analiza vizează impactul pe care o reluare a importurilor din China l-ar avea asupra industriei din Uniune, care nu s-a redresat complet în urma practicilor de dumping anterioare ale Chinei.

         F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI SAU CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

   1.   Observație preliminară

               (85)

               Deși volumul importurilor din China a scăzut semnificativ după instituirea de măsuri în 2009, se consideră că capacitatea de producție rămasă din China, cu o dimensiune semnificativă, ar putea fi cu ușurință îndreptată către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

         2.   Impactul volumului estimat al importurilor din China și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

               (86)

               Astfel cum s-a precizat în considerentele 40-42 de mai sus, capacitatea totală de producție a sârmei laminate este de peste 150 de milioane de tone, în timp ce capacitatea de producție neutilizată estimată este de aproximativ 50 de milioane de tone. Ambele sume de mai sus depășesc cu mult consumul total de sârmă laminată din Uniune. În plus, astfel cum reiese din statisticile chineze, China a reușit în ultimii ani să își reorienteze producția în exces către alte țări în care existau mai puține restricții comerciale decât în Uniune. Totuși, acest lucru s-a schimbat, deoarece unele dintre piețele terțe au introdus recent măsuri de protecție eficace, închizând practic sau cel puțin îngreunând accesul importurilor din China. În orice caz, piața Uniunii rămâne atractivă din cauza nivelului relativ ridicat al prețurilor de vânzare ale produsului în cauză comparativ cu piețele altor țări terțe. Astfel, dacă măsurile sunt abrogate, drept consecință a atractivității pieței Uniunii prin dimensiunea și nivelurile prețurilor sale, este de așteptat, în mod rezonabil, ca o parte substanțială din producția chineză actuală să fie redirecționată către Uniune. Ținând seama de situația actuală a prejudiciului și de practicile de dumping ale exportatorilor chinezi, ancheta a arătat că suprimarea măsurilor ar conduce cel mai probabil la o creștere semnificativă a exporturilor din China la prețuri de dumping, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune.

         3.   Concluzii

               (87)

               Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor impuse importurilor din China ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

         G.   INTERESUL UNIUNII

               (88)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

               (89)

               Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (90)

               Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

         1.   Interesul industriei din Uniune

               (91)

               Industria din Uniune a pierdut cotă de piață în mod constant și a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei luate în considerare. În cazul abrogării măsurilor, industria din Uniune s-ar găsi, după toate probabilitățile, într-o situație și mai dificilă.

               (92)

               Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei din Uniune.

         2.   Interesul importatorilor/comercianților

               (93)

               Niciunul dintre importatori/comercianți nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Nu există indicii că o continuare a măsurilor ar avea vreun efect negativ semnificativ asupra activităților lor.

         3.   Interesul utilizatorilor

               (94)

               Niciunul dintre utilizatori nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În ceea ce-i privește pe utilizatori, în cursul anchetei inițiale s-a concluzionat că, per ansamblu, impactul potențial al instituirii măsurilor asupra activității utilizatorilor ar fi foarte limitat. În primul rând, marea majoritate a utilizatorilor achiziționează sârma laminată din surse care nu sunt de origine chineză și care sunt numeroase. În al doilea rând, impactul potențial al instituirii măsurilor ar trebui să fie examinat ținând seama de produsele din aval, care beneficiază de o valoare adăugată ridicată. Ținând cont de aceste aspecte, se concluzionează că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra situației actuale a utilizatorilor.

         4.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (95)

               Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din China.

         H.   MĂSURI ANTIDUMPING

               (96)

               Toate părțile au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. O singură parte interesată a prezentat observații; acestea susțin concluziile Comisiei.

               (97)

               Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de sârmă laminată provenind din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009, ar trebui menținute.

               (98)

               Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale, care se aplică numai societății pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor.

               (99)

               O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping dacă își modifică ulterior denumirea. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (11). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante pe baza cărora să se poate demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care modificarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei aplicabil acesteia, se va publica o notă de informare cu privire la modificarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               (100)

               Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât din oțeluri inoxidabile, originare din Republica Populară Chineză, încadrate la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95.
   (2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:

               Societate

               Nivelul taxei antidumping (%)

               Coduri adiționale TARIC

               Valin Group

               7,9

               A930

               Toate celelalte societăți

               24,0

               A999

         (3)   Aplicarea nivelului individual al taxei stabilit pentru societatea menționată la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant al entității care a emis factura în cauză, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific faptul că [volum] de sârmă laminată, vândute pentru export către Uniunea Europeană și făcând obiectul prezentei facturi, au fost fabricate de către (numele și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
   (4)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 14 octombrie 2015.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 703/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de sârmă laminată originare din Republica Populară Chineză și de închidere a procedurii antidumping privind importurile de sârmă laminată originare din Republica Moldova și din Turcia (JO L 203, 5.8.2009, p. 1).

      (3)  JO C 318, 1.11.2013, p. 6.

      (4)  JO C 252, 2.8.2014, p. 7.

      (5)  „Steel Statistical Yearbook 2014”, Asociația Mondială a Oțelului, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

      (6)  Această cifră include atât sârma laminată din carbon, cât și pe cea din oțel inoxidabil (or, produsul în cauză nu include sârma laminată din oțel). Eurofer, membru al Forumului Internațional al Oțelului Inoxidabil, a estimat că, în perioada luată în considerare, inclusiv în perioada anchetei de reexaminare, producția de sârmă laminată din oțel inoxidabil a fost mai mică de 5 % din producția totală de sârmă laminată din China.

      (7)  Din motive de confidențialitate, marjele de dumping exacte nu pot fi dezvăluite și, prin urmare, sunt prezentate sub formă de intervale.

      (8)  Turcia a crescut nivelul normal al taxei pentru sârmă laminată cu până la 40 % în noiembrie 2014, adică după perioada anchetei de reexaminare, constatările privind țara analogă nefiind astfel distorsionate.

      (9)  Conform South China Morning Post din 20 ianuarie 2015, Le Figaro din 26 martie 2015, The Australian Financial Review din 20 aprilie 2015, CNBC din 7 mai 2015.

      (10)  Sârma laminată este utilizată pe scară largă în sectorul construcțiilor.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/ BELGIË.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/251 al Comisiei din 23 februarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               24.2.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 47/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/251 AL COMISIEI
   din 23 februarie 2016
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 23 februarie 2016.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ

         Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/832 al Comisiei din 16 mai 2017 de acordare a protecției în temeiul articolului 99 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 pentru denumirea Bürgstadter Berg (DOP)

text:
               17.5.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 124/31

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/832 AL COMISIEI
   din 16 mai 2017
   de acordare a protecției în temeiul articolului 99 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 pentru denumirea Bürgstadter Berg (DOP)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 99,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 97 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cererea Germaniei de înregistrare a denumirii „Bürgstadter Berg” a fost examinată de Comisie și publicată ulterior în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2).

               (2)

               Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

               (3)

               În conformitate cu articolul 99 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, denumirea „Bürgstadter Berg” ar trebui protejată și înscrisă în registrul menționat la articolul 104 din regulament.

               (4)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Denumirea „Bürgstadter Berg” (DOP) este protejată.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 16 mai 2017.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  JO C 384, 18.10.2016, p. 4.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 659/2012 al Comisiei din 18 iulie 2012 privind eliberarea licențelor de import de usturoi în subperioada 1 septembrie 2012 - 30 noiembrie 2012

text:
               19.7.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 189/7

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 659/2012 AL COMISIEI
   din 18 iulie 2012
   privind eliberarea licențelor de import de usturoi în subperioada 1 septembrie 2012-30 noiembrie 2012
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 341/2007 al Comisiei (3) prevede deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare și instituie un sistem de licențe de import și certificate de origine pentru usturoi și alte produse agricole importate din țări terțe.

               (2)

               Cantitățile pentru care importatorii tradiționali și noii importatori au depus cereri de licență „A” în primele șapte zile ale lunii iulie 2012, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 341/2007, depășesc cantitățile disponibile pentru produsele provenind din China.

               (3)

               Prin urmare, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, este necesar să se stabilească în ce măsură se pot accepta cererile de licență „A” transmise Comisiei până la data de 14 a lunii iulie 2012 cel târziu în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 341/2007.

               (4)

               Pentru a se asigura managementul eficace al procedurii de eliberare a licențelor de import, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicare,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Cererile de licență de import „A” depuse în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 341/2007 în primele șapte zile ale lunii iulie 2012 și transmise Comisiei cel târziu până la data de 14 a lunii iulie 2012 se acceptă în conformitate cu procentele din cantitățile solicitate indicate în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 18 iulie 2012.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

      (3)  JO L 90, 30.3.2007, p. 12.

      ANEXĂ

                  Origine

                  Număr de ordine

                  Coeficient de atribuire

                  Argentina

                              —

                              Importatori tradiționali

                  09.4104

                  X

                              —

                              Noi importatori

                  09.4099

                  X

                  China

                              —

                              Importatori tradiționali

                  09.4105

                  46,109181 %

                              —

                              Noi importatori

                  09.4100

                  0,380346 %

                  Alte țări terțe

                              —

                              Importatori tradiționali

                  09.4106

                  100 %

                              —

                              Noi importatori

                  09.4102

                  100 %

                  „X”: Pentru această origine, nu există contingent pentru subperioada în cauză.