title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1932 al Comisiei din 23 octombrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 412/2013 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică originare din Republica Populară Chineză

text:
               24.10.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 273/4

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1932 AL COMISIEI
   din 23 octombrie 2017
   de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 412/2013 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică originare din Republica Populară Chineză
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),
   întrucât:
   1.   MĂSURI ÎN VIGOARE

               (1)

               Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 412/2013 al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică originare din Republica Populară Chineză (denumită în „RPC” sau „țara în cauză”). Ancheta care a dus la adoptarea regulamentului menționat (denumită în continuare „ancheta inițială”) a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011.

         2.   ANCHETA PREZENTĂ

   2.1.   Procedură

               (2)

               În urma unei cereri depuse de grupul Kyocera Fineceramics (denumit în continuare „solicitantul” sau „Kyocera”), Comisia a anunțat, printr-un aviz (denumit în continuare „aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (3), inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Grupul include Dongguan Shilong Kyocera Co. Ltd., un producător-exportator din RPC. Reexaminarea a fost limitată la analizarea definiției produsului, clarificându-se dacă anumite tipuri de produse (adică feliatoarele din ceramică, răzătoarele din ceramică, foarfecele din ceramică, screperele din ceramică, ascuțitoarele din ceramică și râșnițele de cafea din ceramică, denumite în continuare, împreună, „tipurile de produs în cauză”) se încadrează în domeniul de aplicare al măsurilor antidumping aplicabile importurilor de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică originare din țara în cauză.

               (3)

               Comisia a informat oficial toate părțile care au cooperat la ancheta inițială, precum și autoritățile din RPC, cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere.

               (4)

               Comisia a trimis solicitantului un chestionar. În plus, părțile care au cooperat în cadrul anchetei inițiale au fost invitate să prezinte observații cu privire la orice diferențe între produsul care face obiectul reexaminării, astfel cum este definit în considerentul 8, și tipurile de produs în cauză cu privire la caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale, procesul de producție, utilizările finale și alte aspecte (dacă este cazul).

               (5)

               Kyocera a prezentat un răspuns la chestionar și observații cu privire la esența reexaminării. Un distribuitor italian a afirmat că tipurile de produs în cauză reprezintă o parte foarte mică din gama sa de articole. Optsprezece societăți (doi importatori din Italia și 16 societăți din RPC) au răspuns că nu comercializează tipurile de produs în cauză. Reclamantul în cadrul anchetei inițiale s-a făcut cunoscut, dar nu a făcut observații.

               (6)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru evaluarea necesității de clarificare/modificare a domeniului de aplicare al măsurilor antidumping în vigoare.

               (7)

               Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale în baza cărora s-au formulat constatările actuale. În conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din regulamentul de bază, părților li s-a acordat un termen în care să-și poată formula observațiile cu privire la informațiile comunicate. În afară de solicitant (care a salutat textul), nicio parte nu a prezentat observații scrise sau orale.

         2.2.   Produsul care face obiectul reexaminării

               (8)

               Produsul care face obiectul reexaminării este produsul în cauză astfel cum este definit în regulamentul inițial, adică articole de masă și articole de bucătărie din ceramică, cu excepția cuțitelor din ceramică, a râșnițelor de condimente și mirodenii din ceramică și a părților lor de măcinare din ceramică, a dispozitivelor de decojire din ceramică, a dispozitivelor de ascuțit cuțite din ceramică și a pietrelor de copt pizza din ceramică-cordierit de tipul celor utilizate pentru coacerea pizzei sau a pâinii (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”), încadrat în prezent la codurile NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 și ex 6912 00 29 (coduri TARIC 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 și 6912002910), originar din RPC.

         2.3.   Rezultatele anchetei

   2.3.1.   Introducere și metodologie

               (9)

               Având în vedere statisticile relevante derivate din articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, în fiecare an, aproximativ 350 000 de tone de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică intră pe piața Uniunii din China.

               (10)

               Potrivit Kyocera, tipurile de produs în cauză au utilizări finale, procese de producție, concepție și caracteristice fizice diferite de cele ale produsului care face obiectul reexaminării. În consecință, Kyocera susține că, astfel cum a fost confirmat pentru cuțitele din ceramică și alte tipuri de produse în cadrul anchetei inițiale, tipurile de produs în cauză ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al măsurilor antidumping.

               (11)

               În lumina proceselor de producție și/sau a cataloagelor lor, producătorii cooperanți din Uniune, din RPC și producătorul din țara analoagă (Brazilia) incluși în eșantion în cursul anchetei inițiale nu produc tipurile de produs în cauză. Această constatare a fost sprijinită de către 16 societăți cooperante (producători-exportatori ai produsului în cauză în RPC care au cooperat în cursul anchetei inițiale) și de către doi importatori din Italia menționați la considerentul 5. Prin urmare, toate datele și informațiile utilizate și prezentate în regulamentul inițial nu includeau nicio informație referitoare la tipurile de produs în cauză.

               (12)

               Comisia a examinat dacă tipurile de produs în cauză erau diferite față de alte tipuri de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică care fac în prezent obiectul unor măsuri pe baza: (i) caracteristicilor fizice, tehnice și chimice; (ii) a procesului lor de producție; și (iii) a utilizărilor finale tipice și a interschimbabilității.

         2.3.2.   Caracteristici fizice, tehnice și chimice fundamentale

               (13)

               Articole de masă și articole de bucătărie din ceramică, astfel cum sunt definite în regulamentul inițial, sunt realizate din „ceramică tradițională”, adică porțelan, ceramică comună, gresie, faianță sau ceramică fină sau din alte materiale care conferă o rezistență de 1 000 kg/m2 ~ 1 200 kg/m2.

               (14)

               Tipurile de produs în cauză includ o parte activă (de tăiere, măcinare sau ascuțire) și o parte inactivă (de manipulare). Partea activă este realizată din materiale ceramice avansate.

               (15)

               Produsele din materiale ceramice avansate sunt dezvoltate cu tehnologie avansată, astfel încât să poată fi utilizate ca materiale industriale. Ele sunt rezistente la căldură, au o performanță antiuzură, precum și material izolant. Rezistența lor este de 10 000 kg/m2 ~ 12 000 kg/m2.

               (16)

               Printre principalele materii prime pentru ceramica tradițională se numără minerale precum caolinul, feldspatul și cuarțul. Fie oxidul de zirconiu, fie oxidul de aluminiu reprezintă materia primă esențială pentru ceramica avansată.

               (17)

               Datorită aspectului și caracteristicilor fizice specifice, articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică, astfel cum sunt definite în regulamentul inițial, acoperă în principal articole destinate să păstreze produsele alimentare. Din cauza concepției și a caracteristicilor fizice specifice (formă și duritate), tipurile de produs în cauză au ca obiectiv tăierea produselor alimentare (sau a unor porțiuni din acestea) în diferite moduri, inclusiv, de exemplu, măcinare sau, după cum este cazul ascuțitoarelor din ceramică, ascuțirea anumitor unelte.

         2.3.3.   Procesul de producție

               (18)

               Ancheta de reexaminare a stabilit că o linie de producție folosită pentru producția de ceramică tradițională nu este potrivită pentru producerea produselor din ceramică avansată. În general, procesul de producție al produselor din ceramică tradițională necesită adăugarea apei în materia primă pentru obținerea de argilă sau barbotină, conceperea și arderea ulterioară într-un cuptor convențional la o temperatură de 1 000 °C-1 250 °C. Prin distincție, elementele active ale tipurilor de produs în cauză sunt produse prin turnarea pudrei de ceramică pură într-o matriță, care este apoi pusă sub presiune înaltă pentru a solidifica pulberea în forma dorită. Materialul este tras și sinterizat într-un cuptor cu temperaturi controlate cu precizie (temperatura de ardere fiind de 1 400 °C).

         2.3.4.   Utilizări finale tipice și interschimbabilitate

               (19)

               Astfel cum s-a subliniat în considerentul 17, tipurile de produs în cauză nu sunt destinate păstrării alimentelor, care este utilizarea finală tipică a produsului în cauză, astfel cum este definit în regulamentul inițial.

               (20)

               Ancheta de reexaminare a arătat că nu există nicio posibilitate de interschimbabilitate între oricare dintre categoriile de produs care face obiectul reexaminării și tipurile de produs în cauză.

         2.4.   Concluzie privind definiția produsului

               (21)

               Ancheta de reexaminare a stabilit că, din cauza diferitelor lor caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale, a utilizărilor finale diferite și a proceselor de producție diferite, tipurile de produs în cauză nu se încadrează în domeniul de aplicare al măsurilor antidumping în vigoare.

               (22)

               Prin urmare, se consideră adecvat să se precizeze că feliatoarele din ceramică, răzătoarele din ceramică, foarfecele din ceramică, screperele din ceramică, ascuțitoarele din ceramică și râșnițele de cafea din ceramică nu se încadrează în definiția produsului care face obiectul măsurilor antidumping.

               (23)

               Ținând cont de cele de mai sus, se consideră adecvată modificarea regulamentului inițial în vederea precizării definiției produsului.

               (24)

               Părțile interesate au fost informate cu privire la concluziile anchetei de reexaminare.

         2.5.   Aplicarea retroactivă

               (25)

               În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere cu privire la posibila aplicare retroactivă a oricărui regulament care rezultă din această reexaminare. Cu excepția reclamantului, nicio parte nu a formulat nicio observație cu privire la această chestiune.

               (26)

               Întrucât obiectul prezentei anchete de reexaminare se limita la precizarea definiției produsului și întrucât tipurile de produs în cauză nu au făcut obiectul anchetei inițiale și al măsurii antidumping luate în consecință, se consideră adecvată aplicarea constatărilor prezentei reexaminări începând cu data intrării în vigoare a regulamentului inițial, incluzând orice importuri care fac obiectul taxelor provizorii din perioada 16 noiembrie 2012-16 mai 2013. Comisia nu a găsit niciun motiv întemeiat care să împiedice o aplicare retroactivă.

               (27)

               În consecință, pentru produsele care nu intră sub incidența articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 412/2013, astfel cum a fost modificat prin prezentul regulament, taxa antidumping definitivă achitată sau înscrisă în evidența contabilă în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 412/2013 și taxele antidumping provizorii definitiv percepute în conformitate cu articolul 2 din regulamentul susmenționat ar trebui rambursate sau remise.

               (28)

               Cererea de rambursare sau de remitere se înaintează autorităților vamale naționale în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.

               (29)

               Prezenta reexaminare nu modifică data la care va expira Regulamentul (UE) nr. 412/2013 în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (30)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 412/2013 se înlocuiește cu următorul text:

      „(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică, încadrate în prezent la codurile NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 și ex 6912 00 29 (coduri TARIC 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 și 6912002910) și originare din Republica Populară Chineză.
      Următoarele articole se exclud:

                  —

                  râșnițele de condimente și mirodenii din ceramică și părțile lor de măcinare din ceramică;

                  —

                  râșnițele de cafea din ceramică;

                  —

                  dispozitivele de ascuțit cuțite din ceramică;

                  —

                  dispozitivele de ascuțit din ceramică;

                  —

                  uneltele de bucătărie din ceramică care sunt utilizate pentru operațiuni de tăiere, șlefuire, răzuire, feliere, abraziune și decojire; precum și

                  —

                  pietrele de copt pizza din ceramică-cordierit de tipul celor utilizate pentru coacerea pizzei sau a pâinii.”

   Articolul 2
   Pentru produsele care nu intră sub incidența articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 412/2013, astfel cum a fost modificat prin prezentul regulament, taxele antidumping definitive achitate sau înscrise în evidența contabilă în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 412/2013 în versiunea inițială a acestuia și taxele antidumping provizorii definitiv percepute în temeiul articolului 2 din regulamentul menționat ar trebui rambursate sau remise.
   Rambursarea sau remiterea se solicită autorităților vamale naționale în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.
   În cazul în care termenul de trei ani prevăzut la articolul 121 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) expiră înainte sau la data publicării prezentului regulament sau în termen de șase luni de la data respectivă, acesta se prelungește pentru o perioadă de șase luni după data publicării prezentului regulament, în conformitate cu articolul 121 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 952/2013.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Se aplică de la 16 noiembrie 2012.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 23 octombrie 2017.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

      (2)  JO L 131, 15.5.2013, p. 1.

      (3)  JO C 117, 12.4.2017, p. 12.

      (4)  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 366/2012 al Comisiei din 27 aprilie 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 în ceea ce privește nivelurile de declanșare a taxelor suplimentare pentru castraveți și cireșe, cu excepția vișinelor

text:
               28.4.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 116/10

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 366/2012 AL COMISIEI
   din 27 aprilie 2012
   de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 în ceea ce privește nivelurile de declanșare a taxelor suplimentare pentru castraveți și cireșe, cu excepția vișinelor
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1), în special articolul 143 litera (b), coroborat cu articolul 4,
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2) prevede monitorizarea importurilor produselor enumerate în anexa XVIII la respectivul regulament. Această monitorizare se efectuează în conformitate cu normele prevăzute la articolul 308d din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (3).

               (2)

               În scopul aplicării articolului 5 alineatul (4) din Acordul privind agricultura (4) încheiat în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din runda Uruguay și pe baza celor mai recente date disponibile pentru 2009, 2010 și 2011, nivelurile de declanșare a taxelor suplimentare pentru castraveți și cireșe, altele decât vișinele, trebuie adaptate începând cu 21 mai 2012.

               (3)

               Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 trebuie modificat în consecință.

               (4)

               Deoarece este necesar să se asigure aplicarea acestei măsuri cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării sale.

               (5)

               Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Anexa XVIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 27 aprilie 2012.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      (3)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

      (4)  JO L 336, 23.12.1994, p. 22.

      ANEXĂ

            „ANEXA XVIII
            TAXE DE IMPORT SUPLIMENTARE: TITLUL IV CAPITOLUL I SECȚIUNEA 2
            Fără a aduce atingere regulilor pentru interpretarea Nomenclaturii combinate, se consideră că descrierea produselor are doar o valoare orientativă. Domeniul de aplicare al taxelor suplimentare în cadrul prezentei anexe este determinat de domeniul de aplicare al codurilor NC în vigoare la data adoptării prezentului regulament.

                        Număr de ordine

                        Cod NC

                        Denumirea mărfurilor

                        Perioada de aplicare

                        Niveluri de declanșare
                        (în tone)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomate

                        1 octombrie-31 mai

                        481 762

                        78.0020

                        1 iunie-30 septembrie

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Castraveți

                        1 mai-31 octombrie

                        13 402

                        78.0075

                        1 noiembrie-30 aprilie

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Anghinare

                        1 noiembrie-30 iunie

                        11 620

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Dovlecei

                        1 ianuarie-31 decembrie

                        54 760

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Portocale

                        1 decembrie-31 mai

                        292 760

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Clementine

                        1 noiembrie-sfârșitul lunii februarie

                        85 392

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarine (inclusiv tangerine și satsumas); wilkings și hibrizi similari de citrice

                        1 noiembrie-sfârșitul lunii februarie

                        99 128

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Lămâi

                        1 iunie-31 decembrie

                        340 920

                        78.0160

                        1 ianuarie-31 mai

                        90 108

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Struguri de masă

                        21 iulie-20 noiembrie

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Mere

                        1 ianuarie-31 august

                        701 247

                        78.0180

                        1 septembrie-31 decembrie

                        64 981

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Pere

                        1 ianuarie-30 aprilie

                        230 148

                        78.0235

                        1 iulie-31 decembrie

                        35 573

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Caise

                        1 iunie-31 iulie

                        5 794

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Cireșe, altele decât vișinele

                        21 mai-10 august

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        Piersici, inclusiv piersici fără puf și nectarine

                        11 iunie-30 septembrie

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Prune

                        11 iunie-30 septembrie

                        10 293”


title: Regulamentul de punere in aplicare (UE) nr. 1064/2010 al Consiliului din 17 noiembrie 2010 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India

text:
               20.11.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 304/2

         REGULAMENTUL DE PUNERE IN APLICARE (UE) NR. 1064/2010 AL CONSILIULUI
   din 17 noiembrie 2010
   de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază antidumping”), în special articolul 11 alineatele (3) și (5),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) („regulamentul de bază antisubvenții”), în special articolul 19 și articolul 22 alineatul (1) prima teză,
   având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   1.   MĂSURI ÎN VIGOARE

   1.1.   Anchete anterioare și măsuri compensatorii existente

               (1)

               În decembrie 1999, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 (3), o taxă compensatorie definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) („produsul în cauză”), originare din India. Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta inițială antisubvenție”. Măsurile se prezentau sub forma unei taxe compensatorii ad valorem cuprinse între 3,8 % și 19,1 %, aplicate importurilor provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăți de 19,1 %. Ancheta inițială antisubvenție s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 1997 și 30 septembrie 1998.

               (2)

               În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 (4), Consiliul, ca urmare a unei examinări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază antisubvenții, a menținut taxa compensatorie definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 la importurile de folii din PET originare din India. Ancheta de reexaminare s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2003 și 30 septembrie 2004.

               (3)

               În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 (5), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited („Garware”), a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

               (4)

               În septembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1124/2007 (6), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea unui alt producător indian de folii din PET, Jindal Poly Films Limited, cunoscut înainte ca Jindal Polyester Ltd, („Jindal”), a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul Jindal prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

               (5)

               În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009 (7), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

               (6)

               În iunie 2010, prin Regulamentul (UE) nr. 579/2010 (8), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea Jindal, a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul Jindal prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

         1.2.   Anchete anterioare și măsuri antidumping existente

               (7)

               În august 2001, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 (9), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, inter alia, din India. Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta antidumping inițială”. Măsurile se prezentau sub forma unei taxe antidumping ad valorem cuprinse între 0 % și 62,6 %, aplicate importurilor provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăți de 53,3 %.

               (8)

               În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (10), Consiliul a modificat măsurile impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. Taxa antidumping instituită varia între 0 % și 18 %, luând în considerare constatările examinării în perspectiva expirării perioadei de plată a taxelor compensatorii definitive efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 367/2006.

               (9)

               În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006, Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware, a modificat taxa antidumping definitivă impusă în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001.

               (10)

               În septembrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 (11), Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 în ceea ce privește SRF Limited în urma unei noi solicitări din partea unui producător-exportator. Regulamentul modificat a stabilit o marjă de dumping de 15,5 % și un nivel al taxei antidumping aplicabilă societății în cauză de 3,5 %, având în vedere marja de subvenție la export a societății respective, astfel cum a relevat ancheta antisubvenție care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006. Întrucât societatea nu dispunea de o taxă compensatorie individuală, s-a aplicat nivelul stabilit pentru toate celelalte societăți.

               (11)

               În noiembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 (12), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din PET originare din India, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază antidumping. Prin același regulament s-a încheiat o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază antidumping, limitată la un producător-exportator indian.

               (12)

               În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009, Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a modificat taxa antidumping definitivă impusă în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007.

         2.   PROCEDURĂ

   2.1.   Motivele reexaminării

               (13)

               Solicitarea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază antidumping și cu articolul 19 din regulamentul de bază antisubvenții a fost prezentată de Polyplex Corporation Limited, un producător-exportator din India („solicitantul”). Solicitarea se limita la examinarea domeniului de aplicare al produsului în ceea ce privește stabilirea măsurii în care anumite tipuri de produse intră sub incidența măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de folii din PET.

               (14)

               Solicitantul cere excluderea „foliei protectoare antiadezive din poliester siliconat” („SPRL”), în măsura în care intră sub incidența definiției produsului în cauză, din domeniul de aplicare a măsurilor antidumping și compensatorii în vigoare aplicabile importurilor de folii din PET originare din India. Solicitantul a prezentat dovezi prima facie conform cărora caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale SPRL diferă semnificativ față de cele ale produsului în cauză.

         2.2.   Inițierea

               (15)

               Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, că există dovezi suficiente pentru a justifica inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat la data de 9 septembrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (13) („avizul de inițiere”) deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază antidumping și cu articolul 19 din regulamentul de bază antisubvenții, limitată la examinarea domeniului de aplicare al produsului. Reexaminarea trebuie să determine în special dacă SPRL face sau nu parte din produsul în cauză conform definiției din ancheta inițială.

         2.3.   Ancheta de reexaminare

               (16)

               Comisia a informat oficial autoritățile Republicii India („țara în cauză”) și toate celelalte părți interesate, și anume producătorii-exportatori cunoscuți în țara în cauză, utilizatorii și importatorii din Uniune și producătorii din Uniune, cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare intermediară parțială. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea să-și exprime în scris punctele de vedere și să solicite o audiere până la termenul stabilit în avizul de inițiere.

               (17)

               Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

               (18)

               Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate, precum și tuturor părților care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere.

               (19)

               S-au primit răspunsuri la chestionare din partea solicitantului, a altor doi producători-exportatori indieni, a patru producători din Uniune și a doi importatori din Uniune.

               (20)

               Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în scopul evaluării necesității de modificare a domeniului de aplicare a măsurilor antidumping și compensatorii existente și a efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:

                           —

                           Garware Polyester Limited, Mumbai, India;

                           —

                           Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Germania;

                           —

                           Polyplex Corporation Limited, Noida, India.

               (21)

               Ancheta a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

         3.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ

               (22)

               Produsul în cauză este același cu cel definit de Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului și de Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 al Consiliului, și anume folia din polietilen tereftalat (PET) originară din India, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90.

         4.   CONSTATĂRILE ANCHETEI DE REEXAMINARE

   4.1.   Context

               (23)

               PET este o peliculă din polietilen tereftalat fără proprietăți autoadezive. Folia PET este produsă întotdeauna din polimeri PET și constă într-o peliculă de bază ce poate fi supusă unui tratament suplimentar în timpul sau ulterior procesului de producție. Un astfel de tratament al peliculei de bază poate include în mod normal tratamentul corona, metalizarea sau acoperirea cu un strat de protecție chimic.

               (24)

               Folia din PET prezintă caracteristici fizice, chimice și tehnice specifice, care o diferențiază de alte folii. Printre aceste caracteristici se numără rezistența ridicată la rupere, proprietățile electrice foarte bune, absorbția redusă de umezeală și rezistența la umiditate, contracția redusă și proprietăți bune de barieră. În consecință, deși aceste caracteristici specifice determină diferite tipuri de folie din PET, aceste tipuri păstrează aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice fundamentale ale foliei din PET de bază. Folia din PET prezintă cinci utilizări finale largi care se încadrează în cinci segmente de piață, și anume, aplicații în medii magnetice, de ambalare, aplicații electrice, de imagine și industriale.

         4.2.   Metodologie

               (25)

               Pentru a stabili dacă SPRL și alte tipuri de folie PET trebuie considerate un singur produs sau două produse diferite, s-a analizat dacă SPRL și alte tipuri de folie PET prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. În plus, s-au analizat procesul de producție, diferențele de utilizare finală și interschimbabilitate, cât și diferențele de costuri și prețuri.

         4.3.   Principalele argumente ale părților

               (26)

               Solicitantul a afirmat că proprietățile fizice, tehnice și chimice de bază ale SPRL diferă de cele ale produsului în cauză. În special, forța antiadezivă relativ scăzută a SPRL și tensiunea superficială redusă fac ca folia să fie alunecoasă și, în consecință, suprafața acesteia devine inactivă la cerneluri, straturi exterioare, adezivi și metalizare. Potrivit solicitantului, ca urmare a migrației de silicon netratat în SPRL, chiar și dosul unei SPRL cu înveliș pe o singură parte prezintă diferențe evidente în ceea ce privește proprietățile fizice și tehnice comparativ cu alte tipuri de folii din PET. Aceste proprietăți împiedică aparent utilizarea SPRL în segmentele de bază ale industriei de folii din PET identificate în ancheta inițială, și anume, aplicații în ambalaje, medii magnetice, aplicații electrice, de imagine și industriale. Pe de altă parte, suprafața activă din punct de vedere funcțional a altor tipuri de folii din PET face imposibilă utilizarea acestora ca folie antiadezivă deoarece ar adera definitiv la suprafețe adezive. În consecință, solicitantul a susținut că SPRL nu poate fi înlocuită în aplicațiile sale cu alt tip de folie din PET.

               (27)

               Industria din Uniune a afirmat că argumentele solicitantului se bazează pe două seturi succesive de comparații limitate artificial. În primul rând, solicitantul a comparat SPRL cu un set restrâns de folii din PET, și anume, folii din PET de bază, și nu cu alte tipuri de folii din PET cu strat aplicat, comparabile într-o mai mare măsură cu SPRL. În al doilea rând, această așa-zisă comparație limitată s-a realizat exclusiv cu privire la un set extrem de selectiv și limitat de proprietăți fizice și chimice. Industria din Uniune a afirmat că, prin compararea SPRL cu o gamă largă de alte tipuri de folii din PET și într-un număr reprezentativ de proprietăți chimice și fizice, este clar că SPRL este identic cu alte tipuri de folii din PET și că trebuie să rămână în domeniul de aplicare a măsurilor antidumping și compensatorii. Potrivit industriei din Uniune, SPRL este de fapt folia din PET acoperită ulterior de un strat de silicon. Nu diferă din punct de vedere conceptual de alte tipuri de folie cu strat aplicat, cum ar fi folia metalizată sau folia cu un înveliș antistatic sau folia cu înveliș barieră și, ca atare, este clar produsul în cauză. În sprijinul afirmațiilor sale, industria din Uniune a furnizat o comparație a unui număr de proprietăți fizice și chimice diferite ale mai multor tipuri de folie din PET.

         4.4.   Constatări

   4.4.1.   Caracteristici fizice și chimice

               (28)

               Ancheta a arătat că cele două caracteristici menționate în considerentul 27, și anume forța antiadezivă relativ scăzută a SPRL și tensiunea superficială redusă, constituie trăsături suplimentare față de proprietățile fizice, tehnice și chimice de bază ale foliei din PET conform definiției din ancheta inițială antidumping (14) și după cum s-a menționat în considerentul 24. Din acest punct de vedere, se va observa că proprietățile fizice, tehnice și chimice de bază sunt aceleași pentru SPRL ca pentru orice alte tipuri de folie din PET.

               (29)

               În ceea ce privește cele două caracteristici specifice ale SPRL, și anume, forța antiadezivă scăzută și tensiunea superficială redusă, s-a constatat că acestea nu sunt caracteristicile foliei din PET propriu-zise, ci, mai degrabă, ale suprafeței sale siliconate sau, pur și simplu, ale siliconului. Aplicarea unui strat de silicon, precum și acoperirea cu alte substanțe, modifică unele proprietăți ale suprafeței foliei, însă nu modifică proprietățile fizice, tehnice și chimice fundamentale ale foliei din PET de bază, care nu se modifică sub stratul de acoperire.

               (30)

               Deși este adevărat că acoperirea foliei din PET cu silicon are ca rezultat o forță antiadezivă scăzută a suprafeței și, de asemenea, o tensiune superficială redusă, se poate aduce un argument similar și pentru alte tipuri de straturi de acoperire, și anume că, la aplicarea acestora, suprafața foliei din PET capătă alte caracteristici speciale. În unele cazuri, aplicarea stratului de acoperire poate avea ca rezultat caracteristici care fac folia din PET adecvată doar pentru aplicații foarte specifice. Acoperirea cu silicon nu este în niciun caz unică din acest punct de vedere. Printre alte produse speciale cu alte tipuri de straturi de acoperire se numără, de exemplu, foliile etanșe, foliile anti-aburire, foliile tip desfacere/sigilare și foliile acoperite cu un strat de copoliester. Însă toate aceste tipuri prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și sunt parte a produsului în cauză definit în ancheta inițială.

               (31)

               În acest sens, se consideră că nu există diferențe semnificative între SPRL și alte tipuri de folie din PET în ceea ce privește caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază, care ar justifica excluderea SPRL din definiția produsului.

         4.4.2.   Compararea altor criterii

               (32)

               Pentru ca analiza să fie completă, au fost analizate și alte argumente expuse de solicitant în cererea sa de reexaminare care arată, aparent, că SPRL și folia din PET sunt produse diferite.

         4.4.2.1.   Procesul de producție

               (33)

               Solicitantul a afirmat că SPRL necesită instalații de producție separate comparativ cu alte tipuri de folie din PET produse.

               (34)

               După cum s-a menționat în considerentul 23 de mai sus, folia din PET este fabricată întotdeauna din polimeri PET și constă într-o peliculă de bază care poate fi supusă unui tratament suplimentar în timpul sau ulterior procesului de fabricație. Un astfel de tratament al peliculei de bază poate include, în mod normal, tratamentul corona, metalizarea sau acoperirea cu un strat de protecție chimic.

               (35)

               SPRL este o folie din PET acoperită cu un strat de silicon. Ancheta a arătat că există două tehnologii diferite de fabricație a SPRL. Producătorul din Uniune anchetat utilizează tehnologia de fabricație cu acoperire integrată, în cadrul căreia folia din PET de bază este acoperită în timpul procesului de fabricație, înainte de întindere. Modulul de acoperire este doar o parte suplimentară, putând fi omis din linia de producție. În schimb, producătorii indieni supuși anchetei utilizează tehnologia de acoperire neintegrată. În cadrul acestui proces, folia din PET este, mai întâi, fabricată, apoi acoperită pe o linie de producție separată.

               (36)

               S-a stabilit că alegerea între tehnologia de acoperire integrată și cea neintegrată este pur economică, costul investiției în module mobile pentru acoperirea integrată fiind de aproximativ 10 ori mai mare decât investiția într-o linie de acoperire neintegrată. Avantajul acoperirii integrate este o viteză mult mai mare a liniei, care permite realizarea unor volume semnificative de producție. Acoperirea integrată duce, de asemenea, la economii raportate la costurile siliconului deoarece stratul suprafeței de silicon este mai subțire decât în cazul acoperirii neintegrate.

               (37)

               Se va observa că existența a două metodologii diferite de acoperire nu modifică proprietățile fizice, tehnice și chimice de bază ale SPRL, care rămân aceleași comparativ cu cele ale altor tipuri de folie din PET. Într-adevăr, procesele diferite de producție nu sunt per se relevante pentru a stabili dacă un tip de produs este un produs distinct, cu excepția cazului în care tipurile de produse obținute prin aceste procese sunt identice din punctul de vedere al caracteristicilor fizice, tehnice și chimice de bază.

         4.4.2.2.   Diferențe în ceea ce privește utilizările finale și interschimbabilitatea

               (38)

               De asemenea, solicitantul a afirmat că aplicațiile SPRL și cele ale altor tipuri de folii din PET nu sunt interschimbabile, fapt confirmat de constatările anchetei. Cu toate acestea, după cum relevă ancheta inițială, acest lucru este, de asemenea, valabil pentru alte tipuri de folie din PET supuse unui tratament special.

               (39)

               Ancheta a confirmat că scopul acoperirii sau al unui alt tratament special al foliei din PET este acela de a o adapta la anumite aplicații specifice. Substanța aleasă ca strat de acoperire în fiecare caz prezintă anumite caracteristici care deservesc scopul relevant. Siliconul, de exemplu, oferă o forță antiadezivă scăzută. Substanța de acoperire poate prezenta și alte proprietăți speciale (în cazul siliconului este vorba despre tensiunea superficială redusă) care fac imposibilă utilizarea produsului tratat și în alte aplicații. Există un număr de alte tipuri de folie din PET acoperite cu alte substanțe sau supuse unui tratament diferit care, din motivele susmenționate, prezintă aplicații specifice și limitate.

               (40)

               Așadar, deși SPRL este utilizat în mod specific în anumite aplicații, caracteristicile sale fizice, tehnice și chimice de bază sunt identice cu cele ale altor tipuri de folie din PET. În consecință, interschimbabilitatea și utilizarea finală nu sunt relevante pentru a stabili dacă SPRL constituie sau nu un produs diferit.

         4.4.2.3.   Diferențe de costuri și prețuri

               (41)

               În concluzie, solicitantul a susținut că procesul de siliconare a foliei din PET de bază atrage costuri suplimentare.

               (42)

               S-a constatat, într-adevăr, că respectivul cost suplimentar al aplicării unui strat de silicon poate reprezenta până la 10 % din costurile de producție, în funcție de metoda de acoperire aleasă. Așa cum s-a descris în considerentele 35 și 36, solicitantul a optat pentru o metodă mai costisitoare în ceea ce privește costurile unitare ale siliconului. Se va sublinia, însă, că acesta este un cost suplimentar față de costul de producție al foliei din PET de bază. De asemenea, acoperirea foliei din PET de bază cu alte substanțe, precum și procesul de metalizare, cresc costurile de producție și, în consecință, prețurile.

               (43)

               Din acest punct de vedere se consideră, totuși, că respectivul cost suplimentar al aplicării unui strat de silicon nu constituie în sine un criteriu decisiv pentru a determina dacă SPRL constituie un produs distinct. Într-adevăr, diferențele de costuri și prețuri nu justifică per se constatarea că un anumit tip de produs trebuie considerat un produs diferit atâta timp cât acest tip prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază ca produsul în cauză.

         5.   CONSTATĂRI PRIVIND DOMENIUL DE APLICARE AL PRODUSULUI

               (44)

               Constatările anchetei au confirmat faptul că procesul de siliconare a foliei din PET are ca rezultat o suprafață a produsului final diferită de cea a foliei din PET de bază. Acest proces nu modifică însă caracteristicile fizice, chimice și tehnice de bază ale produsului. Ancheta a confirmat, într-adevăr, că pe piață există mai multe tipuri de folii din PET special tratate care intră sub incidența produsului în cauză, așa cum s-a stabilit în ancheta inițială. În plus, celelalte criterii analizate, și anume procesul de producție, interschimbabilitatea/utilizarea finală și diferențele de costuri și prețuri, nu au modificat această constatare.

               (45)

               Toate părțile interesate au fost informate în legătură cu faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a ajuns la constatările de mai sus. Părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare.

               (46)

               Observațiile prezentate oral și în scris de către părți au fost luate în considerare în mod corespunzător, însă nu au schimbat constatarea de a nu modifica domeniul de aplicare al produsului care face obiectul măsurilor antidumping și compensatorii în vigoare asupra importurilor de folii din PET,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de anumite folii din PET originare din India se încheie prin prezentul regulament fără modificarea măsurilor antidumping și compensatorii în vigoare.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 17 noiembrie 2010.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         D. REYNDERS

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

      (3)  JO L 316, 10.12.1999, p. 1.

      (4)  JO L 68, 8.3.2006, p. 15.

      (5)  JO L 236, 31.8.2006, p. 1.

      (6)  JO L 255, 29.9.2007, p. 1.

      (7)  JO L 6, 10.1.2009, p. 1.

      (8)  JO L 168, 2.7.2010, p. 1

      (9)  JO L 277, 23.8.2001, p. 1.

      (10)  JO L 68, 8.3.2006, p. 6.

      (11)  JO L 270, 29.9.2006, p.1.

      (12)  JO L 288, 6.11.2007, p. 1.

      (13)  JO C 215, 9.9.2009, p. 19.

      (14)  Considerentul 10 din Regulamentul (CE) nr. 367/2001.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/909 al Comisiei din 12 iunie 2015 privind modalitățile de calculare a costurilor generate direct în urma exploatării serviciului de transport feroviar (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               13.6.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 148/17

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/909 AL COMISIEI
   din 12 iunie 2015
   privind modalitățile de calculare a costurilor generate direct în urma exploatării serviciului de transport feroviar
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind instituirea spațiului feroviar unic european (1), în special articolul 31 alineatul (3),
   întrucât:

               (1)

               O necesitate de a accelera reînnoirea sau întreținerea în urma unei utilizări mai intense a rețelei poate fi luată în considerare în scopul calculării costurilor directe, cu condiția să se asigure faptul că sunt incluse doar costurile direct imputabile exploatării serviciului de transport feroviar.

               (2)

               Administratorii de infrastructură au obligația de a exploata rețelele în contextul în care acestea se confruntă cu restricții care împiedică un control al costurilor și o gestionare eficiente. În consecință, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a stabili costurile directe la nivelul costurilor furnizării eficiente a serviciilor.

               (3)

               Stabilirea taxei de acces la calea ferată în funcție de costurile generate direct de serviciul de transport feroviar nu ar trebui să cauzeze pentru administratorul de infrastructură nicio pierdere financiară netă și niciun câștig financiar net în urma exploatării serviciului de transport feroviar.

               (4)

               Valorile istorice ale activelor ar trebui să se bazeze pe sumele plătite pentru achiziționarea activelor de către administratorul de infrastructură, cu condiția ca administratorul de infrastructură să rămână responsabil pentru aceste sume.

               (5)

               Administratorului de infrastructură nu ar trebui să i se permită să recupereze costul de investiție într-un activ atunci când nu este obligat să ramburseze acest cost.

               (6)

               Având în vedere că modalitățile de calculare a costului suportat direct ca urmare a exploatării unui serviciu de transport feroviar ar trebui să fie aplicabile în întreaga Uniune, acestea trebuie să fie compatibile cu sistemele existente de contabilitate a costurilor cu infrastructura și cu datele privind costurile aplicate de administratorii de infrastructură.

               (7)

               Utilizarea previziunilor referitoare la costuri și la nivelurile de performanță nu ar trebui să dea naștere, în condiții de activitate obișnuite, la niveluri mai mari ale costurilor directe și ale taxelor de acces la calea ferată și, în cele din urmă, la o utilizare ineficace a rețelei. Prin urmare, ar trebui aplicate valorile istorice ale activelor, iar valorile curente ar putea fi luate în considerare numai dacă valorile istorice nu sunt disponibile sau dacă valorile curente sunt mai scăzute. Alternativ, ar putea fi folosite valori estimate sau valori de înlocuire, precum și previziuni ale costurilor și previziuni referitoare la nivelurile de performanță, cu condiția ca administratorul de infrastructură să prezinte organismului de reglementare modul în care le-a stabilit și să demonstreze că le-a stabilit în mod obiectiv.

               (8)

               Administratorului de infrastructură ar trebui să i se permită să includă în calculul costurilor sale directe doar costurile pentru care poate demonstra în mod obiectiv și solid că sunt generate direct de exploatarea serviciului de transport feroviar. De exemplu, uzura semnalelor de cale și a posturilor de mișcare nu variază în funcție de trafic și, prin urmare, nu ar trebui să facă obiectul unei taxe bazate pe costuri directe (2). În schimb unele părți, cum ar fi infrastructura macazurilor, vor fi expuse la uzură prin exploatarea unui serviciu de transport feroviar și, prin urmare, ar trebui să facă parțial obiectul unei taxe bazate pe costurile directe. Pe măsură ce senzorii sunt tot mai larg utilizați la bordul trenurilor și la nivelul infrastructurii, aceștia ar putea furniza informații suplimentare cu privire la uzura efectivă cauzată de serviciul de transport feroviar.

               (9)

               Curtea de Justiție a pronunțat o hotărâre cu privire la calcularea costurilor directe generate de exploatarea serviciului de transport feroviar (3). Prezentul regulament ține seama de această hotărâre.

               (10)

               Echipamentele de alimentare cu energie electrică, precum cablurile sau transformatoarele, nu sunt în general supuse uzurii în urma exploatării serviciului de transport feroviar. Ele nu sunt expuse nici la frecare, nici la alte efecte cauzate de exploatarea serviciului de transport feroviar. Prin urmare, aceste costuri aferente echipamentelor de alimentare cu energie electrică nu ar trebui să fie incluse în calcularea costurilor generate direct de o exploatare a serviciului de transport feroviar. Cu toate acestea, trenurile care utilizează tracțiunea electrică uzează mediul de contact (linia electrică aeriană sau a treia șină de electrificare), din cauza frecării și a arcurilor electrice pe care le provoacă. În consecință, o parte din costurile de întreținere și de reînnoire ale acestor medii de contact ar putea fi considerate ca fiind direct generate de exploatarea serviciului de transport feroviar. Costurile de întreținere și de reînnoire ale celorlalte componente ale echipamentului liniei catenare pot de asemenea să fie influențate direct în urma circulației feroviare, care solicită echipamentele electrice și mecanice.

               (11)

               Utilizarea de vehicule sau de linii de cale ferată cu anumite caracteristici de proiectare conduce la niveluri diferite ale costurilor directe generate de serviciul de transport feroviar. Statele membre le pot permite administratorilor lor de infrastructură să adapteze costurile directe medii în conformitate cu (printre altele) cele mai bune practici internaționale, pentru a reflecta aceste diferențe.

               (12)

               Un principiu economic bine stabilit este faptul că taxele de utilizare bazate pe costurile marginale asigură utilizarea cea mai eficace posibilă a capacității disponibile a infrastructurii. Prin urmare, administratorul de infrastructură poate decide să utilizeze o aproximare a costurilor marginale pentru calcularea costului său direct imputabil exploatării serviciului de transport feroviar.

               (13)

               În plus, cele mai bune practici internaționale (4) au stabilit metode și modele, precum modelarea econometrică sau inginerească, pentru a calcula costurile marginale ale utilizării infrastructurii. În același timp, cele mai bune practici internaționale vor continua să se dezvolte, pe măsură ce sunt realizate analize și cercetări independente suplimentare – verificate independent de administratorul de infrastructură, de exemplu de către organismul de reglementare –, inclusiv analize și cercetări care ar putea fi specifice unui anumit stat membru, din cauza caracteristicilor de infrastructură particulare. În consecință, administratorul de infrastructură ar trebui să poată utiliza aceste modele pentru a stabili costurile directe generate de exploatarea serviciului de transport feroviar.

               (14)

               Diferite forme de modelare econometrică sau inginerească ar putea oferi un nivel mai ridicat de precizie în ceea ce privește calcularea costurilor directe sau a costurilor marginale ale utilizării infrastructurii. Cu toate acestea, modelarea costurilor necesită un nivel mai ridicat de calitate a datelor și a expertizei decât metodele bazate pe deducerea din costurile integrale a anumitor categorii de costuri neeligibile. Mai mult, este posibil ca organismele de reglementare să nu fie încă în măsură să verifice conformitatea unui calcul concret cu dispozițiile Directivei 2012/34/UE. În consecință, în cazul în care sunt îndeplinite aceste cerințe mai stricte, administratorul de infrastructură trebuie să aibă dreptul de a calcula costurile directe pe baza modelării econometrice sau inginerești ori pe baza unei combinații a celor două tipuri de modelare.

               (15)

               Organismele de reglementare ar trebui să poată verifica dacă diferitele principii de taxare sunt aplicate în mod consecvent cu informațiile care le sunt furnizate de administratorul de infrastructură. Prin urmare, anexa IV la Directiva 2012/34/UE impune ca administratorul de infrastructură să descrie în detaliu, în documentul de referință al rețelei, metodologia, regulile și, după caz, baremurile folosite atât pentru costuri, cât și pentru taxe.

               (16)

               Valori ale costurilor unitare directe calculate de studii internaționale (5) în strânsă colaborare cu administratorii de infrastructură. Deși aceste studii au analizat diverse metode utilizate în statele membre pentru diferite compuneri ale parcului și pentru diferite destinații, multe valori ale costurilor directe pe tren-kilometri s-au dovedit a fi de sub 2 EUR (la prețurile și ratele de schimb din 2005, utilizând un indice al prețurilor corespunzător) per tren-km aferent unui tren de 1 000 de tone. În vederea reducerii efortului administrativ pentru organismele de reglementare, nu ar trebui să fie necesar același grad de detaliu pentru calcularea costurilor directe atunci când valoarea lor rămâne sub acest nivel.

               (17)

               Din diferite motive, cum ar fi creșterea productivității, răspândirea noilor tehnologii sau o mai bună înțelegere a cauzalității costurilor, calcularea costurilor directe ar trebui să fie actualizată sau revizuită în mod regulat în conformitate cu, printre altele, cele mai bune practici internaționale.

               (18)

               Având în vedere că întreprinderile feroviare au nevoie de sisteme de taxare previzibile și că au așteptări rezonabile în ceea ce privește evoluția taxelor de infrastructură, administratorul de infrastructură ar trebui să furnizeze un plan de introducere treptată pentru întreprinderile feroviare care exploatează servicii de transport feroviar și pentru care taxele ar putea să crească în mod semnificativ ca urmare a unei evaluări a implementării modalităților de calcul existente, dacă un astfel de plan de introducere treptată este solicitat de organismul de reglementare.

               (19)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 62 alineatul (1) din Directiva 2012/34/UE,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Obiect și domeniu de aplicare
   (1)   Prezentul regulament stabilește modalitățile de calculare a costurilor generate direct în urma exploatării serviciilor de transport feroviar, în scopul stabilirii taxelor pentru pachetul minim de acces (setul minim de prestații) și pentru accesul la infrastructura care conectează infrastructurile de servicii menționate la articolul 31 alineatul (3) din Directiva 2012/34/UE.
   (2)   Prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor privind finanțarea infrastructurii sau echilibrul între venituri și cheltuieli ale administratorului de infrastructură, prevăzute la articolul 8 din Directiva 2012/34/UE.
   Articolul 2
   Definiții
   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

               1.

               „cost direct” înseamnă costul generat direct ca urmare a exploatării serviciului de transport feroviar;

               2.

               „cost unitar direct” înseamnă costul direct pe tren-kilometru, pe vehicul-kilometru, pe tonă brută-kilometru aferentă unui tren sau pe o combinație a acestora;

               3.

               „centru de cost” înseamnă o unitate operațională din cadrul sistemului contabil al administratorului de infrastructură căreia îi sunt alocate costurile în scopul repartizării directe sau indirecte a acestor costuri către un serviciu comercializabil.

         Articolul 3
   Costuri directe la nivel de rețea
   (1)   Costurile directe la nivel de rețea se calculează ca diferența între, pe de o parte, costurile pentru prestarea serviciilor din pachetul minim de acces și pentru accesul la infrastructura care conectează infrastructurile de servicii și, pe de altă parte, costurile neeligibile menționate la articolul 4.
   (2)   Statul membru poate decide ca administratorul de infrastructură să aplice costurile furnizării eficiente a serviciilor în scopul calculării costurilor directe la nivel de rețea menționate la alineatul (1).
   (3)   Valorile activelor utilizate pentru calcularea costurilor directe la nivel de rețea se bazează pe valori istorice sau, în cazul în care aceste valori nu sunt disponibile sau în cazul în care valorile curente sunt mai mici, pe valorile curente. Valorilor istorice ale activelor se bazează pe sumele plătite și documentate de administratorul de infrastructură în momentul achiziționării acestor active. În caz de anulare a datoriilor, prin care toate sau o parte din datoriile administratorului de infrastructură au fost preluate de altă entitate, administratorul de infrastructură atribuie o parte importantă a datoriilor anulate pentru a reduce valoarea activelor sale și a costurilor directe corespunzătoare la nivel de rețea. Prin derogare de la prima teză, administratorul de infrastructură poate aplica valori, inclusiv valori estimate, valori curente sau valori de înlocuire, dacă acestea pot fi măsurate în mod transparent, obiectiv și solid și justificate în mod corespunzător în fața organismului de reglementare.
   (4)   Fără a aduce atingere articolului 4 și dacă administratorul de infrastructură poate măsura în mod transparent, solid și obiectiv și poate demonstra pe baza (între altele) celor mai bune practici internaționale că toate costurile sunt generate în mod direct de exploatarea serviciului de transport feroviar, administratorul de infrastructură poate include în calcularea costurilor sale directe la nivel de rețea în special următoarele costuri:

               (a)

               costurile aferente personalului necesar pentru a menține deschis un anumit tronson de linie dacă un solicitant cere să exploateze un anumit serviciu de transport feroviar programat în afara orelor de exploatare obișnuite pentru linia respectivă;

               (b)

               partea din costurile cu infrastructura macazurilor, inclusiv aparatele de cale, care este expusă uzurii în urma exploatării serviciului de transport feroviar;

               (c)

               partea din costurile de reînnoire și de întreținere a firului de catenară sau a celei de-a treia șine de electrificare sau a ambelor, precum și a echipamentului de suport al liniei catenare, generată direct ca urmare a exploatării serviciului de transport feroviar;

               (d)

               costurile aferente personalului necesar pentru pregătirea alocării traselor și a graficului de circulație, în măsura în care acestea sunt direct generate de exploatarea serviciului de transport feroviar.

         (5)   Costurile utilizate pentru calcularea în temeiul prezentului articol se bazează pe plățile efectuate sau preconizate de administratorul de infrastructură. Costurile calculate în temeiul prezentului articol se măsoară sau se prognozează în mod consecvent pe baza datelor din aceeași perioadă de timp.
   Articolul 4
   Costuri neeligibile
   (1)   Administratorul de infrastructură nu include în calcularea costurilor directe la nivel de rețea în special următoarele costuri:

               (a)

               costurile fixe legate de punerea la dispoziție a unui tronson de linie pe care administratorul de infrastructură trebuie să le suporte chiar și în lipsa unor mișcări de trenuri;

               (b)

               costurile care nu sunt legate de plăți efectuate de administratorul de infrastructură. Costurile sau centrele de cost care nu sunt direct legate de furnizarea pachetului minim de acces și de accesul la infrastructura care conectează infrastructurile de servicii;

               (c)

               costurile de achiziționare, de vânzare, de dezmembrare, de decontaminare, de recultivare sau de închiriere a terenurilor sau a altor mijloace fixe;

               (d)

               cheltuielile de regie la nivel de rețea, inclusiv salariile și pensiile care intră în această categorie;

               (e)

               costurile de finanțare;

               (f)

               costurile legate de progresul tehnologic sau de uzura morală;

               (g)

               costurile imobilizărilor necorporale;

               (h)

               costurile pentru senzorii de cale, echipamentele de comunicare și de semnalizare de cale, dacă acestea nu sunt generate direct de exploatarea serviciului de transport feroviar;

               (i)

               costurile pentru echipamentele de informare, echipamentele de comunicare amplasate în afara căii ferate sau echipamentele de telecomunicații;

               (j)

               costurile legate de cazuri individuale de forță majoră, accidente și întreruperi ale serviciilor, fără a aduce atingere articolului 35 din Directiva 2012/34/UE;

               (k)

               costurile pentru echipamentele de alimentare cu energie electrică de tracțiune, dacă nu sunt generate direct de exploatarea serviciului de transport feroviar. Costurile directe de exploatare a serviciilor de transport feroviar care nu utilizează echipamente de alimentare cu energie electrică nu includ costurile pentru utilizarea echipamentelor de alimentare cu energie electrică;

               (l)

               costurile legate de furnizarea informațiilor menționate la punctul 1 litera (f) din anexa II la Directiva 2012/34/UE, cu excepția cazului în care sunt generate de exploatarea serviciului de transport feroviar;

               (m)

               costurile administrative generate de regimurile de taxe diferențiate menționate la articolele 31 alineatul (5) și 32 alineatul (4) din Directiva 2012/34/UE;

               (n)

               amortizarea care nu este determinată pe baza uzurii reale a infrastructurii cauzate de exploatarea serviciului de transport feroviar;

               (o)

               partea din costurile de întreținere și de reînnoire a infrastructurii civile care nu este generată direct de exploatarea serviciului de transport feroviar.

         (2)   Dacă administratorul de infrastructură a primit fonduri pentru finanțarea anumitor investiții în infrastructură pe care nu este obligat să le ramburseze și în cazul în care astfel de investiții sunt luate în considerare la calcularea costurilor directe, costurile unor astfel de investiții nu generează creșterea nivelului taxelor fără a aduce atingere articolului 32 din Directiva 2012/34/UE.
   (3)   Costurile excluse din calcularea în temeiul prezentului articol sunt măsurate sau prognozate pe baza perioadei de timp menționate la articolul 3 alineatul (5).
   Articolul 5
   Calcularea și modularea costurilor unitare directe
   (1)   Administratorul de infrastructură calculează costurile unitare directe medii pentru întreaga rețea prin împărțirea costurilor directe la nivel de rețea la numărul total de vehicul-kilometri, de tren-kilometri sau de tone brute kilometri prognozat sau efectiv realizat.
   În mod alternativ, dacă administratorul de infrastructură demonstrează organismului de reglementare menționat la articolul 55 din Directiva 2012/34/UE că valorile sau parametrii menționați la alineatul (2) diferă în mod semnificativ pentru diferite părți ale rețelei și după ce și-a împărțit rețeaua în părțile respective, administratorul de infrastructură calculează costurile unitare directe medii pentru părțile rețelei sale prin împărțirea costurilor directe pentru aceste părți la numărul total de vehicul-kilometri, de tren-kilometri sau de tone brute-kilometri prognozat sau efectiv realizat. Perioada de prognoză poate acoperi câțiva ani.
   Pentru a calcula costurile unitare directe medii, administratorul de infrastructură poate utiliza o combinație de vehicul-kilometri, tren-kilometri sau tone brute-kilometri, cu condiția ca această metodă de calcul să nu afecteze legătura de cauzalitate directă cu exploatarea serviciului de transport feroviar. Fără a aduce atingere articolul 3 alineatul (3), administratorul de infrastructură poate aplica costuri efective sau prognozate.
   (2)   Statele membre pot autoriza administratorul de infrastructură să moduleze costurile unitare directe medii pentru a lua în considerare diferitele niveluri de uzură cauzate infrastructurii, în conformitate cu unul sau mai mulți dintre următorii parametri:

               (a)

               lungimea trenului și/sau numărul de vehicule din compunerea trenului;

               (b)

               masa trenului;

               (c)

               tipul de vehicul, în special masa sa nesuspendată;

               (d)

               viteza trenului;

               (e)

               puterea de tracțiune a unității motoare;

               (f)

               greutatea pe osie și/sau numărul de osii;

               (g)

               numărul înregistrat de teșituri ale roților sau utilizarea efectivă a echipamentelor de protecție împotriva alunecării roților;

               (h)

               rigiditatea longitudinală a vehiculelor și forțele orizontale care afectează calea ferată;

               (i)

               energia electrică consumată și măsurată sau dinamica pantografelor sau a patinelor de contact, ca parametru de stabilire a taxei pentru uzura firului de catenară sau a șinei electrice;

               (j)

               parametrii căii ferate, în special razele;

               (k)

               orice alți parametri legați de costuri, în cazul în care administratorul de infrastructură poate demonstra organismului de reglementare că valorile pentru fiecare astfel de parametru, inclusiv variația fiecărui astfel de parametru, acolo unde este relevant, sunt măsurate și înregistrate în mod obiectiv.

         (3)   Modularea costurilor unitare directe nu duce la creșterea costurilor directe la nivel de rețea menționate la articolul 3 alineatul (1).
   (4)   Costurile suplimentare generate de redirecționarea, programată sau nu, a trenurilor la inițiativa administratorului de infrastructură nu se includ în costurile directe generate de exploatarea serviciilor de transport feroviar în cauză. Prima teză nu se aplică în cazul în care întreprinderii feroviare i se rambursează aceste costuri suplimentare de către administratorul de infrastructură sau în cazul în care redirecționarea a rezultat în urma unei proceduri de coordonare în conformitate cu articolul 46 din Directiva 2012/34/UE.
   (5)   Numărul total de vehicul-kilometri, de tren-kilometri, de tone brute-kilometri sau o combinație a acestora, utilizat pentru calculele efectuate în temeiul prezentului articol, este măsurat sau prognozat pe baza perioadei de referință menționate la articolul 3 alineatul (5).
   Articolul 6
   Modelarea costurilor
   Prin derogare de la articolul 3 alineatul (1) și de la articolul 5 alineatul (1) prima teză, administratorul de infrastructură poate calcula costurile unitare directe cu ajutorul unei modelări econometrice sau inginerești a costurilor care să fie sprijinită de dovezi solide, cu condiția să poată demonstra organismului de reglementare că respectivele costuri unitare directe includ numai costurile directe generate de exploatarea serviciului feroviar și, în special, nu includ niciunul dintre costurile menționate la articolul 4. Organismul de reglementare poate solicita administratorului de infrastructură să calculeze, pentru comparație, costurile unitare directe în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) și cu articolul 5 alineatul (1) sau cu ajutorul modelării costurilor în conformitate cu prima teză.
   Articolul 7
   Control simplificat
   (1)   În cazul în care costurile directe la nivel de rețea menționate la articolul 3 alineatul (1) sau costurile directe calculate pe baza modelării menționate la articolul 6, înmulțite cu numărul de tren-kilometri, de vehicul-kilometri și/sau de tone brute-kilometri exploatate în perioada de referință, sunt echivalente fie cu mai puțin de 15 % din costurile totale de întreținere și de reînnoire, fie cu mai puțin de suma a 10 % din costurile de întreținere și 20 % din costurile de reînnoire, organismul de reglementare poate efectua controlul menționat la articolul 56 alineatul (2) din Directiva 2012/34/UE cu privire la calcularea costurilor directe la nivel de rețea în mod simplificat. Statele membre pot decide să crească procentele menționate la prezentul alineat, dar fără a depăși dublul valorilor indicate.
   (2)   Organismul de reglementare poate accepta calculul costurilor unitare directe medii menționate la articolul 5 alineatul (1) și al costurilor unitare directe medii modulate menționate la articolul 5 alineatul (2) și/sau modelarea costurilor menționată la articolul 6 care face obiectul controlului simplificat menționat la alineatul (1) din prezentul articol, în cazul în care costurile directe medii per tren-kilometru al unui tren de 1 000 de tone se ridică la maximum 2 EUR (la prețurile și ratele de schimb din 2005, utilizând un indice de preț corespunzător).
   (3)   Controalele simplificate menționate la alineatele (1) și (2) sunt aplicate independent unul de altul. Controalele simplificate nu aduc atingere articolelor 31 sau 56 din Directiva 2012/34/UE.
   (4)   Organismul de reglementare stabilește detaliile controlului simplificat.
   Articolul 8
   Revizuirea calculului
   Administratorul de infrastructură actualizează cu regularitate metoda de calculare a costurilor sale directe, luând în considerare, printre altele, cele mai bune practici internaționale.
   Articolul 9
   Dispoziții tranzitorii
   Administratorul de infrastructură comunică organismului de reglementare metoda sa de calculare a costurilor directe și, dacă este cazul, un plan de introducere treptată, cel târziu până la 3 iulie 2017.
   Articolul 10
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Se aplică de la 1 august 2015.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2015.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 32.

      (2)  Studiul CATRIN oferă o imagine sinoptică asupra diferitelor studii privind caracteristicile infrastructurii utilizate în studiile econometrice ale costurilor feroviare a șapte administratori de infrastructură din UE. Șase din cei șapte administratori de infrastructură nu au considerat gestionarea traficului sau semnalizarea ca fiind o caracteristică relevantă pentru studiile lor econometrice de cost (a se vedea tabelul 13, elementul livrabil 1 al studiului CATRIN, p. 40).

      (3)  Hotărârea Curții în cauza Comisia/Polonia, C-512/10, ECLI:EU:C:2013:338, punctele 82, 83 și 84.

      (4)  Element livrabil D1 al studiului CATRIN, coordonat de VTI, martie 2008, p. 37-54 și p. 82-84.

      (5)  Proiectul GRACE coordonat de Universitatea din Leeds, elementul livrabil D7 „Generalisation of marginal social cost estimates”, pagina 22, 23.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1596 al Comisiei din 21 septembrie 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Montes de Toledo (DOP)]

text:
               24.9.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 248/40

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1596 AL COMISIEI
   din 21 septembrie 2015
   de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Montes de Toledo (DOP)]
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Spaniei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Montes de Toledo” înregistrate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1187/2000 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 593/2010 (3).

               (2)

               Întrucât modificarea în cauză nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare, în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din respectivul regulament, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (4).

               (3)

               Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Montes de Toledo” (DOP).
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 21 septembrie 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Phil HOGAN

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 1187/2000 al Comisiei din 5 iunie 2000 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2400/96 privind înscrierea anumitor denumiri în „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate”, prevăzut în Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (JO L 133, 6.6.2000, p. 19).

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 593/2010 al Comisiei din 6 iulie 2010 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Montes de Toledo (DOP)] (JO L 172, 7.7.2010, p. 1).

      (4)  JO C 147, 5.5.2015, p. 16.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/473 al Comisiei din 31 martie 2016 de modificare pentru a 244-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida

text:
               1.4.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 85/30

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/473 AL COMISIEI
   din 31 martie 2016
   de modificare pentru a 244-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 conține lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului respectiv.

               (2)

               La 28 martie 2016, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) a hotărât să adauge o persoană fizică pe lista de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui actualizată în consecință.

               (3)

               Pentru a asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 31 martie 2016.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

            Șeful Serviciului Instrumente de Politică Externă

      (1)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

      ANEXĂ
      În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, la rubrica „Persoane fizice” se adaugă următoarea mențiune:

         „Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi [alias: (a) Nayf Salam Muhammad Ujaym al-Hababi; (b) Faruq al-Qahtani; (c) Faruq al-Qatari; (d) Farouq al-Qahtani al Qatari; (e) Sheikh Farooq al-Qahtani; (f) Shaykh Imran Farouk; (g) Sheikh Faroq al-Qatari]. Data nașterii: (a) 1981; (b) aproximativ 1980. Locul nașterii: Arabia Saudită. Cetățenia: (a) saudită; (b) qatariană. Pașaport nr. 592667 (pașaport qatarian, emis la 3 mai 2007). Adresa: Afganistan (din 2009). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 28.3.2016.”


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/135 al Comisiei din 28 ianuarie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               29.1.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 23/11

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/135 AL COMISIEI
   din 28 ianuarie 2015
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 28 ianuarie 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ

         Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  EG

                  362,8

                  MA

                  99,0

                  TR

                  128,7

                  ZZ

                  196,8

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  TR

                  192,7

                  ZZ

                  211,3

                  0709 91 00

                  EG

                  122,4

                  ZZ

                  122,4

                  0709 93 10

                  EG

                  165,4

                  MA

                  226,4

                  TR

                  233,5

                  ZZ

                  208,4

                  0805 10 20

                  EG

                  47,9

                  IL

                  78,7

                  MA

                  55,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  77,7

                  ZZ

                  62,4

                  0805 20 10

                  IL

                  148,1

                  MA

                  90,6

                  ZZ

                  119,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  74,4

                  IL

                  100,6

                  MA

                  133,5

                  TR

                  126,1

                  ZZ

                  108,7

                  0805 50 10

                  TR

                  56,2

                  ZZ

                  56,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,3

                  CL

                  89,3

                  MK

                  26,7

                  US

                  161,6

                  ZZ

                  84,2

                  0808 30 90

                  CL

                  316,1

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  227,4

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1597 al Comisiei din 23 septembrie 2015 de derogare de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 în ceea ce privește data limită pentru plata primei tranșe din avansul care trebuie plătit organizațiilor beneficiare din Grecia pentru programele de lucru din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă pentru anul 2015

text:
               24.9.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 248/41

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1597 AL COMISIEI
   din 23 septembrie 2015
   de derogare de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 în ceea ce privește data limită pentru plata primei tranșe din avansul care trebuie plătit organizațiilor beneficiare din Grecia pentru programele de lucru din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă pentru anul 2015
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 31 litera (b),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) nr. 611/2014 al Comisiei (2), prima perioadă de trei ani a programelor de lucru pentru susținerea sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă, menționată la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, a început la 1 aprilie 2015.

               (2)

               În temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 al Comisiei (3), statele membre sunt obligate să plătească, până la 31 mai 2015, o primă tranșă a avansului care trebuie plătit organizațiilor beneficiare în ceea ce privește primul an de implementare a programelor de lucru aprobate. După cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul respectiv, avansurile în cauză sunt condiționate de constituirea unei garanții de către organizația beneficiară.

               (3)

               În Grecia, condițiile economice și bancare actuale au dus la suspendarea anumitor programe de lucru aprobate, deoarece organizațiile beneficiare în cauză nu au fost în măsură să constituie garanția necesară în termenul prevăzut. Prin urmare, Grecia nu le-a putut plăti acestora prima tranșă până la 31 mai 2015.

               (4)

               Având în vedere această situație și pentru a permite implementarea tuturor programelor de lucru aprobate, este necesar să se prevadă o derogare de la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014, pentru a permite Greciei să plătească această primă tranșă până la 15 octombrie 2015.

               (5)

               În scopul unei implementări fără întârziere, prezentul regulament ar trebui să se aplice din ziua următoare datei publicării sale.

               (6)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   În cazul Greciei și pentru anul 2015, data limită menționată la articolul 3 alineatul (2) prima teză din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 este 15 octombrie 2015.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2015.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 611/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește programele de sprijin pentru sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă (JO L 168, 7.6.2014, p. 55).

      (3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 al Comisiei din 6 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește programele de lucru pentru susținerea sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă (JO L 168, 7.6.2014, p. 95).