title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 137/2013 al Comisiei din 18 februarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 329/2007 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene

text:
               19.2.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 46/19

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 137/2013 AL COMISIEI
   din 18 februarie 2013
   de modificare a Regulamentului (CE) nr. 329/2007 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 329/2007 al Consiliului din 27 martie 2007 privind măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene (1), în special articolul 13 alineatul (1) literele (b), (d) și (e),
   întrucât:

               (1)

               Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 329/2007 ar trebui să fie actualizată pe baza celor mai recente informații furnizate de statele membre în ceea ce privește identificarea autorităților competente.

               (2)

               În anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 329/2007 sunt enumerate persoanele, entitățile și organismele cărora, în urma desemnării acestora de către Comitetul de sancțiuni sau de către Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) în conformitate cu punctul 8 litera (d) din Rezoluția 1718 (2006) a CSONU, li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat.

               (3)

               La 2 mai 2012, Comitetul de sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adăugat trei entități pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora trebuie să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. În plus, la 22 ianuarie 2013, în baza Rezoluției 2087 (2013) a CSONU, s-au adăugat patru persoane fizice și șase entități pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora trebuie să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Aceste entități și persoane fizice ar trebui incluse în lista prevăzută în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 329/2007.

               (4)

               În anexa V la Regulamentul (CE) nr. 329/2007 sunt enumerate persoanele, entitățile și organismele care nu sunt cuprinse în anexa IV și care au fost desemnate de către Consiliu în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c) din Poziția comună 2006/795/PESC. La 18 februarie 2013, Consiliul a decis ca șase entități enumerate, care erau desemnate de către ONU și care urmau să fie incluse în anexa IV, să fie eliminate din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 329/2007.

               (5)

               Prin urmare, anexele II, IV și V la Regulamentul (CE) nr. 329/2007 ar trebui modificate în consecință.

               (6)

               Pentru a garanta eficacitatea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, acesta trebuie să intre în vigoare imediat,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Regulamentul (CE) nr. 329/2007 se modifică după cum urmează:

               (1)

               Anexa II se înlocuiește cu textul din anexa I la prezentul regulament.

               (2)

               Anexa IV se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

               (3)

               Anexa V se modifică în conformitate cu anexa III la prezentul regulament.

         Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 18 februarie 2013.

            Pentru Comisie, pentru președinte

            Șef al Serviciului Instrumente de Politică Externă

      (1)  JO L 88, 29.3.2007, p. 1.

      ANEXA I

            „ANEXA II

               Site-urile internet care conțin informații privind autoritățile competente menționate la articolele 5, 7, 8, 10 și 15, precum și adresa pentru notificările adresate Comisiei Europene

            BELGIA
            http://www.diplomatie.be/eusanctions
            BULGARIA
            http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html
            REPUBLICA CEHĂ
            http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce
            DANEMARCA
            http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/
            GERMANIA
            http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html
            ESTONIA
            http://www.vm.ee/est/kat_622/
            IRLANDA
            http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519
            GRECIA
            http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html
            SPANIA
            http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx
            FRANȚA
            http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/
            ITALIA
            http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm
            CIPRU
            http://www.mfa.gov.cy/sanctions
            LETONIA
            http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539
            LITUANIA
            http://www.urm.lt/sanctions
            LUXEMBURG
            http://www.mae.lu/sanctions
            UNGARIA
            http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/
            MALTA
            http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp
            ȚĂRILE DE JOS
            www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties
            AUSTRIA
            http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=
            POLONIA
            http://www.msz.gov.pl
            PORTUGALIA
            http://www.min-nestrangeiros.pt
            ROMÂNIA
            http://www.mae.ro/node/1548
            SLOVENIA
            http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/
            SLOVACIA
            http://www.foreign.gov.sk
            FINLANDA
            http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet
            SUEDIA
            http://www.ud.se/sanktioner
            REGATUL UNIT
            www.fco.gov.uk/competentauthorities

               Adresa pentru transmiterea notificărilor către Comisia Europeană:

                        Commission européenne

                        Service des instruments de politique étrangère (FPI)

                        EEAS 02/309

                        B-1049 Bruxelles

                        Belgique/België

                        E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu”

      ANEXA II
      Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 329/2007 se modifică după cum urmează:

                  (1)

                  Următoarele mențiuni se adaugă la rubrica „A. Persoane fizice”:

                              (a)

                                 „Paek Chang-Ho [alias (a) Pak Chang-Ho; (b) Paek Ch’ang-Ho]. Funcție: funcționar de rang înalt și șeful centrului de control al sateliților din cadrul Comitetului coreean pentru tehnologie spațială. Numărul pașaportului: 381420754 (eliberat la 7.12.2011, expiră la 7.12.2016). Data nașterii: 18.6.1964. Locul nașterii: Kaesong, RPDC. Data desemnării: 22.1.2013.”

                              (b)

                                 „Chang Myong-Chin (alias Jang Myong-Jin). Funcție: Director general al Stației de lansare a sateliților Sohae. Anul nașterii: (a) 1966, (b) 1965. Data desemnării: 22.1.2013.”

                              (c)

                                 „Ra Ky’ong-Su. Funcție: funcționar al Tanchon Commercial Bank (TCB). Data desemnării: 22.1.2013.”

                              (d)

                                 „Kim Kwang-il. Funcție: funcționar al Tanchon Commercial Bank (TCB). Data desemnării: 22.1.2013.”

                  (2)

                  La rubrica „B. Persoane juridice, entități si organisme”, se adaugă următoarele mențiuni:

                              (a)

                                 „Amroggang Development Banking Corporation [alias (a) AMROGGANG DEVELOPMENT BANK; (b) AMNOkKANG DEVELOPMENT BANK]. Adresa: Tongan-dong, Phenian, RPDC. Data desemnării: 2.5.2012.”

                              (b)

                                 „Green Pine Associated Corporation [alias (a) CHO'NGSONG UNITED TRADING COMPANY; (b) CHONGSONG YONHAP; (c) CH'O'NGSONG YO'NHAP; (d) CHOSUN CHAWO'N KAEBAL T'UJA HOESA; (e) JINDALLAE; (f) KU'MHAERYONG COMPANY LTD; (g) NATURAL RESOURCES DEVELOPMENT AND INVESTMENT CORPORATION; (h) SAEINGP'IL COMPANY]. Adresa: (a) c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Phenian, RPDC, (b) Nungrado, Phenian, RPDC. Data desemnării: 2.5.2012.”

                              (c)

                                 „Korea Heungjin Trading Company [alias (a) HUNJIN TRADING CO.; (b) KOREA HENJIN TRADING CO.; (c) KOREA HENGJIN TRADING COMPANY]. Adresa: Phenian, RPDC. Data desemnării: 2.5.2012.”

                              (d)

                                 „Comitetul coreean pentru tehnologie spațială [alias (a) Comitetul pentru tehnologie spațială din RPDC; (b) Departamentul pentru tehnologie spațială din RPDC; (c) Comitetul pentru tehnologie spațială; (d) CCTS]. Adresa: Phenian, RPDC. Data desemnării: 22.1.2013.”

                              (e)

                                 „Bank of East Land [alias (a) Dongbang BANK; (b) TONGBANG U’NHAENG; (c) TONGBANG BANK]. Adresa: P.O. Box 32, BEL Building, Jonseung-Dung, Moranbong District, Phenian, RPDC. Data desemnării: 22.1.2013.”

                              (f)

                                 „Korea Kumryong Trading Corporation. Data desemnării: 22.1.2013.”

                              (g)

                                 „Tosong Technology Trading Corporation. Adresa: Phenian, RPDC. Data desemnării: 22.1.2013.”

                              (h)

                                 „Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation [alias (a) CHOSUN YUNHA MACHINERY JOINT OPERATION COMPANY; (b) KOREA RYENHA MACHINERY J/V CORPORATION; (c) RYONHA MACHINERY JOINT VENTURE CORPORATION]. Adresa: (a) Central District, Phenian, RPDC, (b) Mangungdae-gu, Phenian, RPDC, (c) Mangyongdae District, Phenian, RPDC. Data desemnării: 22.1.2013.”

                              (i)

                                 „Leader (Hong Kong) International (alias Leader International Trading Limited). Adresa: Room 1610 Nan Fung Tower, 173 Des Voeux Road, Hong Kong. Data desemnării: 22.1.2013.”

      ANEXA III
      Anexa V la Regulamentul (CE) nr. 329/2007 se modifică după cum urmează:

                  (1)

                  Următoarele mențiuni de la rubrica „B. Persoanele juridice, entitățile și organismele menționate la articolul 6 alineatul (2) litera (a) ” se elimină:

                              Nume
                              (și nume alternative posibile)

                              Informații de identificare

                              Motive

                              1.

                              Green Pine Associated Corporation
                              [alias: Chongsong Yonhap; Ch’o’ngsong Yo’nhap; Saengpil Associated Company; General Precious Metal Complex (GPM); Myong Dae Company; Twin Dragon Trading (TDT)]

                              c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Phenian/Nungrado, Phenian

                              Ch’o’ngsong Yo’nhap a fost identificată în vederea impunerii de sancțiuni pentru export de arme sau de materiale conexe din Coreea de Nord. Green Pine este specializată în producția de ambarcațiuni și armament destinate marinei militare, cum ar fi submarine, ambarcațiuni militare și sisteme de rachete, și a furnizat torpile și asistență tehnică unor firme iraniene din domeniul apărării. Green Pine este responsabilă de aproximativ jumătate din armele și materialele conexe exportate de Coreea de Nord și a preluat multe dintre activitățile KOMID, după desemnarea acesteia de către Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

                              4.

                              Korea Heungjin Trading Company

                              Localizare: Phenian

                              Entitate situată la Phenian, utilizată de Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) în scopuri comerciale (KOMID a fost desemnată de Organizația Națiunilor Unite, la 24.4.2009). De asemenea, se bănuiește că Korea Heungjin Trading Company a fost implicată în furnizarea de produse balistice către Shahid Hemmat Industrial Group din Iran.

                              8.

                              Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation
                              (alias: Chosun International Chemicals Joint Operation Company; Korea Ryenha Machinery J/V Corporation; Ryonha Machinery Joint Venture Corporation)

                              Localizare: Central District, Phenian; Mangungdae-gu, Phenian; Mangyongdae District, Phenian.

                              Controlată de Korea Ryongbong General Corporation (entitate desemnată de Organizația Națiunilor Unite, la 24.4.2009); concern în domeniul apărării, specializat în achiziții pentru industria de apărare a RPDC și asistență în vânzările cu caracter militar ale acestei țări.
                              Unitățile de producție ale întreprinderii Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation au fost modernizate recent și sunt parțial destinate prelucrării materialelor relevante pentru producția nucleară.

                              15.

                              Tosong Technology Trading Corporation

                              Localizare: Phenian

                              Controlată de Korea Mining Development Corporation (KOMID) (entitate desemnată de Organizația Națiunilor Unite, 24.4.2009); cel mai important traficant de armament și exportator principal al produselor și echipamentelor aferente rachetelor balistice și armelor convenționale.

                  (2)

                  Următoarele mențiuni de la rubrica „D. Persoanele juridice, entitățile și organismele menționate la articolul 6 alineatul (2) litera (b)” se elimină:

                              Nume
                              (și nume alternative posibile)

                              Informații de identificare

                              Motive

                              1.

                              Amroggang Development Banking Corporation
                              (alias: Amroggang Development Bank; Amroggang Development Bank)

                              Adresa: Tongan-dong, Phenian

                              Entitate deținută sau controlată de Tanchon Commercial Bank (entitate desemnată de Organizația Națiunilor Unite, 24.4.2009).
                              Înființată în 2006, Amroggang Development Banking Corporation este gestionată de către funcționari ai Tanchon Commercial Bank și joacă un rol important în finanțarea vânzărilor de rachete balistice efectuate de KOMID (entitate desemnată de Organizația Națiunilor Unite, 24.4.2009) fiind, de asemenea, implicată în tranzacțiile cu rachete balistice ale KOMID către grupul iranian Shahid Hemmat Industrial Group (SHIG).

                              2.

                              Bank of East Land
                              (alias: Dongbang Bank; Tongbang U’nhaeng; Tongbang Bank)

                              Adresa: PO Box 32, BEL Building, Jonseung-Dung, Moranbong District, Phenian

                              Instituție financiară nord-coreeană care facilitează tranzacții legate de arme pentru producătorul și exportatorul de arme desemnat Green Pine Associated Corporation (Green Pine) și acordă acestuia alte tipuri de sprijin. Bank of East Land a colaborat activ cu Green Pine pentru a transfera fonduri, într-un mod care a permis eludarea sancțiunilor.
                              În 2007 și 2008, Bank of East Land a facilitat tranzacții în care au fost implicate Green Pine și instituții financiare iraniene desemnate, inclusiv Bank Melli și Bank Sepah. Bank of East Land a facilitat, de asemenea, tranzacții financiare în beneficiul programului pentru arme al Reconnaissance General Bureau (RGB) din Coreea de Nord.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/127 al Comisiei din 27 ianuarie 2015 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie - 30 iunie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 412/2014 pentru ouăle, produsele din ouă și albuminele originare din Ucraina

text:
               28.1.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 21/14

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/127 AL COMISIEI
   din 27 ianuarie 2015
   de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 412/2014 pentru ouăle, produsele din ouă și albuminele originare din Ucraina
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 412/2014 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul ouălor și al albuminelor originare din Ucraina.

               (2)

               Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

               (3)

               Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (CE) nr. 412/2014, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015, figurează în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 27 ianuarie 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 412/2014 al Comisiei din 23 aprilie 2014 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare de import ale Uniunii pentru ouăle, produsele din ouă și albuminele originare din Ucraina (JO L 121, 24.4.2014, p. 32).

      ANEXĂ

                  Nr. de ordine

                  Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015
                  (în kg echivalent ouă în coajă)

                  09.4275

                  375 000

                  09.4276

                  750 000


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1002 al Comisiei din 16 iunie 2015 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Obazda/Obatzter (IGP)]

text:
               26.6.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 161/5

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1002 AL COMISIEI
   din 16 iunie 2015
   de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Obazda/Obatzter (IGP)]
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Obazda”/„Obatzter” depusă de Germania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2).

               (2)

               Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Obazda”/„Obatzter” trebuie, prin urmare, înregistrată,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se înregistrează denumirea „Obazda”/„Obatzter” (IGP).
   Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.4 Alte produse de origine animală (ouă, miere, produse lactate cu excepția untului etc.) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 16 iunie 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Phil HOGAN

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

      (2)  JO C 55, 14.2.2015, p. 15.

      (3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1242/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

text:
               22.12.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 338/10

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1242/2010 AL CONSILIULUI
   din 20 decembrie 2010
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2) și (5),
   având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsurile în vigoare

               (1)

               Prin Regulamentul (CE) nr. 1312/98 al Consiliului din 24 iunie 1998 (2), în urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta originală”), Consiliul a impus taxe antidumping definitive (denumite în continuare „măsurile originale”) asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India. Nivelele taxelor impuse au fost de 53 % pentru un producător-exportator indian și de 82 % pentru toate celelalte importuri originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”).

               (2)

               Prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 din 4 octombrie 2004 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India (3), Consiliul a menținut aceste măsuri, după o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).

         2.   Cererea de reexaminare

               (3)

               Comitetul de legătură al industriei UE de sfoară, corzi și plasă (Eurocord) (denumit în continuare „solicitantul”) a depus la 4 mai 2009 o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază în numele unor producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția Uniunii de frânghie din fibre sintetice.

               (4)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

               (5)

               Întrucât, după consultarea comitetului consultativ, a ajuns la concluzia că existau suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 7 octombrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         3.   Ancheta

   3.1.   Perioada de anchetă

               (6)

               Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).

         3.2.   Părțile vizate de prezenta anchetă

               (7)

               Comisia a informat în mod oficial producătorii cunoscuți din Uniune, exportatorii și producătorii-exportatori din țara în cauză, reprezentanții țării în cauză, importatorii, precum și o asociație de utilizatori cunoscuți a fi interesați cu privire la deschiderea examinării în perspectiva expirării măsurilor.

               (8)

               Părților interesate li s-a oferit o oportunitate de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenele menționate în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

         4.   Eșantionarea

               (9)

               Având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Uniune și de producători-exportatori din India, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

               (10)

               Un total de cinci producători indieni, dintre care doi aparțin aceluiași grup, s-au prezentat și au oferit informațiile solicitate în termenul limită dat și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Patru dintre aceste cinci societăți au produs și au exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Cea de-a cincea societate nu a exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Toate cele cinci societăți au fost considerate drept societăți cooperante și au fost luate în considerare pentru includerea în eșantion. Nivelul de cooperare din partea Indiei, respectiv procentul de exporturi către Uniune realizate de către societățile indiene cooperante din totalul exporturilor indiene către Uniune nu a putut fi calculat, deoarece totalul exporturilor către Uniune în decursul PAR raportate de cele cinci societăți cooperante a fost în mod semnificativ mai mare decât volumul înregistrat de Eurostat pentru toate exporturile din India, din motivele detaliate la considerentele (21)-(23).

               (11)

               Eșantionul a fost selectat în acord cu autoritățile indiene și a inclus cele patru societăți care au raportat vânzări la export către Uniune. Două dintre cele patru societăți incluse în eșantion erau afiliate. Se reamintește că la ancheta originală a cooperat numai un singur producător-exportator și că acesta este supus în prezent unei taxe antidumping individuale. Se reamintește, de asemenea, că la reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor nu a colaborat niciun producător-exportator indian și, prin urmare, în conformitate cu dispozițiile articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările s-au bazat pe datele disponibile.

               (12)

               Optsprezece producători din Uniune (toți cei cincisprezece reclamanți și alți trei producători, reprezentând împreună 78 % din totalul producției din Uniune) au oferit informația solicitată și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând aproximativ 40 % din industria Uniunii, conform definiției acesteia de la considerentul (40), și jumătate din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune către clienți neafiliați din Uniune. Alegerea eșantionului s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor și pe extinderea geografică a producătorilor din Uniune care puteau fi anchetați în mod rezonabil în timpul disponibil. Unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe. Cu toate acestea, cifrele pentru ceilalți patru producători din Uniune incluși în eșantion utilizate pentru analiza acestor tendințe au rămas reprezentative.

               (13)

               Comisia a trimis chestionare celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion, precum și celor patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion.

               (14)

               S-au primit răspunsuri la chestionar din partea tuturor celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion. Dintre cei patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion, unul a încetat să coopereze în timp ce ceilalți trei (dintre care doi afiliați) au răspuns la chestionar în termenul stabilit. Din acest motiv, până la urmă, eșantionul de producători-exportatori indieni a constat din cele trei societăți indiene care au răspuns la chestionar.

         5.   Verificarea informațiilor primite

               (15)

               Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau al probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și al interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

         5.1.   Producătorii-exportatori din India

               —

               Axiom Imex International Ltd., Boisar,

               —

               Tufropes Private Limited, Silvassa,

               —

               India Nets, Indore;

         5.2.   Producători din Uniune

               —

               Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia),

               —

               Eurorope SA (Grecia),

               —

               Lanex A.S. (Republica Cehă),

               —

               Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia),

               —

               Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (16)

               Produsul în cauză este același ca în ancheta originală și se definește după cum urmează: sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m). Acesta este încadrat în prezent la codurile NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19. Produsul în cauză se utilizează într-o largă varietate de aplicații marine și industriale, în special în transporturile navale (mai ales pentru amarare) și în industria pescuitului.

               (17)

               O parte interesată a afirmat că frânghiile pentru amarare menționate mai sus nu intră în definiția produsului în cauză deoarece, ca urmare a matisirilor atașate la aceste frânghii, astfel de produse ar trebui să fie declarate drept „articole de frânghii” care sunt încadrate la un alt cod NC [a se vedea, de asemenea, considerentul (23)]. Totuși, ar trebui să se remarce că referința la frânghii de amarare se face doar în contextul aplicațiilor diferitelor tipuri de produs în cauză care sunt definite toate drept frânghii din fibre sintetice, după cum s-a precizat în considerentul anterior.

         2.   Produsul similar

               (18)

               După cum se arată în ancheta originală și după cum confirmă ancheta actuală, produsul în cauză și frânghiile din fibre sintetice produse și vândute de producătorii-exportatori indieni pe piața lor internă, precum și cele produse și vândute de producătorii din Uniune în Uniune sunt identice în toate privințele și au în comun aceleași caracteristici de bază fizice și chimice. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

               (19)

               O parte interesată a afirmat că produsul fabricat de industria Uniunii nu este comparabil cu produsul în cauză, dat fiind că producătorii din Uniune începuseră să folosească un nou tip de materie primă numit Dyneema, mult mai scump decât orice alte materii prime deoarece produsele bazate pe acest tip au o rezistență mult mai bună. Într-adevăr, producătorii indieni incluși în eșantion nu utilizează acest tip de materie primă. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce mai întâi că produsele în cauză reprezintă numai o mică parte dintre produsele vândute de producătorii din Uniune. Într-adevăr, chiar dacă este corect că acest tip de fibră este folosit într-o măsură tot mai mare de către anumiți producători din Uniune, frânghiile Dyneema reprezintă doar o mică parte a producției Uniunii. Prin urmare, chiar dacă diferența semnificativă de cost al materiilor prime (potențial de aproximativ 25-30 de ori mai scump) poate avea un anumit impact, mai ales asupra indicatorului de prejudiciu care privește prețul mediu la vânzare practicat de industria Uniunii, impactul frânghiilor Dyneema asupra evaluării globale rămâne limitat, din cauza cantității enorme de frânghii „standard” produse în Uniune. În al doilea rând, toate calculele din această reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor s-au bazat pe compararea tipurilor de produse corespunzătoare, care ține cont de diferitele materii prime. Prin urmare, calculele nu pot fi distorsionate de o diferență în gama de produse. În orice caz, produsul care utilizează materiile prime precum Dyneema are în continuare aceleași caracteristici de bază fizice și chimice cu produsul în cauză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

         C.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI

               (20)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Indiei.

         1.   Volumul importurilor

               (21)

               Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză din India a fost nesemnificativ pe parcursul perioadei analizate. În decursul PAR, volumul importurilor din India a fost de 31 de tone, respectiv mai puțin de 0,1 % din consumul Uniunii în decursul PAR:

                           (tone)

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           India

                           3

                           4

                           19

                           31

                              Importuri de produs în cauză din India, sursa - Comext

               (22)

               Cu toate acestea, în conformitate cu date verificate, cele trei societăți incluse în eșantion au expediat volume semnificativ mai mari de produs în cauză către Uniune în decursul PAR decât volumele raportate în Eurostat. În această privință, se reamintește că în ancheta originală importatorii au oferit informații care arătau că unele cantități de produs în cauză cumpărate din India nu fuseseră eliberate în circulație liberă pe piața Uniunii, ci fuseseră plasate în antrepozite vamale și vândute navelor care ieșeau pe ocean sau platformelor din larg. Unul dintre producătorii reclamanți a reiterat acest argument în cadrul actualei anchete. Din cauza lipsei de cooperare a comercianților portuari cu ancheta, această afirmație nu a putut fi verificată. Cu toate acestea, pe baza listei de clienți depuse de producătorii-exportatori incluși în eșantion, a fost clar că majoritatea clienților erau, într-adevăr, furnizori pentru transport naval, navigație și activități de larg în porturile Uniunii. Pe baza celor de mai sus, se pare că diferența între datele statistice și cifrele raportate se datorează unor astfel de vânzări.

               (23)

               Ar trebui să se menționeze, de asemenea, că cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor conținea afirmații privind posibila existență a unor practici de circumvenție. În această privință, solicitantul a afirmat că anumite volume de frânghii din fibre sintetice din India au intrat în Uniune la rubrica CN 5609 (articole din sfoară, corzi, frânghii și cabluri) care nu face obiectul măsurilor. Cu toate acestea, în ancheta actuală nu s-a obținut nicio informație care să sprijine această opinie.

               (24)

               Pe baza celor de mai sus, se consideră că, în decursul PAR, s-au importat de fapt din India în teritoriul vamal al Uniunii 31 de tone de produs în cauză. În ceea ce privește vânzările la export verificate către porturile Uniunii, care nu fuseseră introduse în liberă circulație pe piața Uniunii de către cei trei producători indieni incluși în eșantion, aceste vânzări sunt considerate parte a exporturilor indiene către alte țări terțe.

               (25)

               Dată fiind absența de volume semnificative de import din India în Uniune, acestea nu au format baza unei analize reprezentative pentru probabilitatea unei continuări a dumpingului sau a prejudiciului. Într-adevăr, având în vedere astfel de volume reale limitate de import, nu se poate concluziona că dumpingul prejudiciabil din India a existat în decursul PAR. Prin urmare, analiza s-a concentrat asupra probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului în cazul expirării măsurilor.

         2.   Evoluția probabilă a importurilor în cazul abrogării măsurilor

   2.1.   Capacități de producție

               (26)

               S-a examinat dacă există, în țara în cauză, capacități de producție neutilizate care ar crea un potențial de reluare a exporturilor care fac obiectul unui dumping în cazul abrogării măsurilor.

               (27)

               S-a constatat că, pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, capacitatea de producție a crescut puternic între 2007 și PAR, în același timp cu utilizarea capacității. Capacitățile disponibile ale celor trei societăți se situau la aproximativ 75 % din consumul Uniunii în decursul PAR. Aceasta indică o probabilitate a creșterii volumelor de export în Uniune dacă măsurile sunt lăsate să expire.

               (28)

               În ceea ce privește ceilalți producători de frânghii din fibre sintetice din India, se cunoaște faptul că Garware, societatea care a încetat colaborarea după faza de eșantionare, este un producător important și, în conformitate cu site-ul său internet oficial, are o capacitate de producție semnificativă. În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor enumeră alți patru mari producători indieni. De asemenea, mai există alți producători indieni de dimensiuni medii și mici care vând mai ales pe piața internă. În lipsa cooperării acestor producători indieni, capacitatea lor de producție nu se cunoaște, dar se poate asuma faptul că tendința societăților cooperante este comparabilă și că acești producători dețin capacități disponibile suplimentare.

               (29)

               Ca urmare a comunicării constatărilor, toți producătorii indieni incluși în eșantion au contestat datele legate de capacitatea lor disponibilă cumulată. Cu toate acestea, toate aceste date au fost raportate chiar de firmele înseși și au fost verificate prin anchete punctuale la fiecare dintre ele. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

         2.2.   Volumul vânzărilor către porturile Uniunii și alte piețe de export

               (30)

               Volumul vânzărilor la export ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion către alte țări terțe, inclusiv vânzările din porturile Uniunii care nu intră în teritoriul vamal al Uniunii, este semnificativ și a crescut cu aproximativ 80 % în decursul perioadei analizate, reprezentând aproximativ jumătate din totalul vânzărilor producătorilor-exportatori în decursul PAR.

               (31)

               Importurile reale către Uniune au încetat, practic, după impunerea măsurilor originale. Cu toate acestea, trebuie remarcat că volumul vânzărilor la export ale producătorilor incluși în eșantion către porturile Uniunii a crescut considerabil în perioada analizată, de la 61 la 785 de tone. Dat fiind că vânzările reale la import către Uniune se realizează, în parte, prin aceleași canale de vânzare ca și produsele vândute în porturile Uniunii, această creștere a prezenței la porțile pieței Uniunii poate arăta că, în absența măsurilor, producătorii indieni incluși în eșantion – poate și alții – ar putea să înceapă să vândă cantități substanțiale de produs în cauză pe piața Uniunii într-o perioadă scurtă de timp.

               (32)

               Având în vedere orientarea susmenționată la export a producătorilor indieni, precum și prezența lor crescută în porturile Uniunii, se poate concluziona că este foarte probabil că, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, cantitățile exportate din India către Uniune ar crește semnificativ.

               (33)

               În urma comunicării constatărilor reexaminării, un producător indian a indicat că exporturile indiene sunt bine diversificate în întreaga lume, pe piețe cu potențial de creștere, astfel că exporturile către Uniune nu s-ar relua în cantități substanțiale în absența măsurilor. Se recunoaște că unii producători indieni se poate să își fi diversificat vânzările la export pe diferite piețe; totuși, acest aspect nu poate fi considerat suficient pentru modificarea concluziilor la care s-a ajuns pe baza constatărilor menționate.

         2.3.   Raportul între prețurile de export către țări terțe și valoarea normală

               (34)

               S-a realizat un calcul orientativ al dumpingului pe baza vânzărilor verificate ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion în porturile Uniunii care, deși se consideră că fac parte din vânzările la export către alte țări terțe, oferă un bun indiciu al prețurilor potențiale ale frânghiilor indiene din fibre sintetice în absența taxelor. Valorile normale s-au bazat pe prețurile interne pe piața indiană. Pe baza acestor cifre, s-a stabilit dumpingul pentru doi dintre cei trei producători indieni incluși în eșantion. S-a constatat că marjele de dumping sunt, în medie, de 10 %, putând fi considerate drept semnificative chiar dacă sunt mult mai scăzute decât cele calculate în ancheta originală.

               (35)

               O comparație a prețurilor obținute de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piețele celorlalte țări terțe (excluzând vânzările în porturile Uniunii) cu prețurile pe piața lor internă a dus la un rezultat similar, deși marjele de dumping calculate pe această bază au fost mai scăzute.

               (36)

               În urma comunicării constatărilor acestei anchete, un producător indian a afirmat că nu s-a constatat niciun dumping în ceea ce privește importurile indiene către Uniune. Totuși, nici importuri nu au existat aproape deloc. În plus, s-a stabilit existența dumpingului atât pentru vânzările către porturile Uniunii, cât și pentru cele către alte țări terțe. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               (37)

               O altă parte interesată a afirmat că marjele de dumping stabilite prin această reexaminare nu pot fi considerate semnificative prin comparație cu nivelurile taxelor existente, având în vedere diferența semnificativă între costurile cu forța de muncă în Uniune față de Asia. Ar trebui să se remarce, totuși, că, pentru calculul marjei de dumping, costurile cu forța de muncă în Uniune sunt irelevante.

         3.   Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului

               (38)

               Pe baza analizei prezentate anterior, se concluzionează că producătorii exportatori au un vast potențial de producție pentru reînceperea exporturilor către Uniune dacă s-ar permite expirarea măsurilor. În ceea ce privește prețurile, s-a constatat că doi producători incluși în eșantion vând la prețuri de dumping în alte țări terțe. În plus, luând în considerare și Garware, care a încetat cooperarea, există alți cinci mari producători-exportatori enumerați în reclamație despre care se poate presupune, pe baza informațiilor disponibile, că vor urma tendința societăților despre care s-a constatat că vând la prețuri de dumping în alte țări terțe.

               (39)

               Ideea că producătorii-exportatori indieni păstrează un interes strategic în piața Uniunii, demonstrat prin creșterea volumelor de export către porturile Uniunii, împreună cu o capacitate disponibilă uriașă arată că este probabil ca aceștia să reia exporturile către Uniune în cantități semnificative dacă măsurile expiră. Ținând cont de comportamentul exportatorilor indieni în ceea ce privește prețurile pe piața țărilor terțe, este foarte probabil că o reluare a exporturilor ar avea loc la prețuri de dumping. Prin urmare, se concluzionează că expirarea măsurilor este probabil să conducă la o reapariție a dumpingului.

         D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

               (40)

               Producătorii din Uniune care realizează producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Numărul de producători din Uniune poate fi estimat la aproximativ patruzeci.

               (41)

               Cei cincisprezece producători din Uniune în numele cărora asociația reclamantă a depus cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, precum și alți trei producători din Uniune au trimis informații pentru selectarea eșantionului solicitat în avizul de deschidere. După cum s-a menționat la considerentul (12), s-a anchetat în detaliu un eșantion de cinci producători care reprezintă aproximativ 40 % din industria Uniunii. Eșantionul a cuprins următoarele societăți:

                           —

                           Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia),

                           —

                           Eurorope SA (Grecia),

                           —

                           Lanex A.S. (Republica Cehă),

                           —

                           Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia),

                           —

                           Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).

               (42)

               După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), cei optsprezece producători cooperanți din Uniune au reprezentat 78 % din producția totală a Uniunii în decursul PAR.

         E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

   1.   Consumul de pe piața Uniunii

               (43)

               Consumul de frânghii din fibre sintetice din Uniune s-a calculat pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (inclusiv vânzările producătorilor necooperanți din Uniune, după cum au fost estimate de asociația reclamantă) plus toate importurile în Uniune, conform Eurostat.

               (44)

               Pe baza celor de mai sus, se poate calcula că, în decursul perioadei analizate, consumul Uniunii a scăzut cu 7 %. Mai precis, după ce a crescut cu 16 % între 2006 și 2007, consumul a scăzut cu 20 % între 2007 și PAR.

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Consumul total din Uniune (tone)

                           34 318

                           39 816

                           36 777

                           31 944

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              116

                              107

                              93

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion), Eurostat (importuri)

         2.   Importurile din India

               (45)

               După cum s-a menționat la considerentul (21), importurile indiene reale către Uniune au fost neglijabile pe parcursul perioadei analizate din cauza măsurilor antidumping eficiente în vigoare.

               (46)

               Cu toate acestea, după cum s-a explicat la considerentul (22), prezența producătorilor indieni la porțile pieței Uniunii este în creștere, prin intermediul vânzărilor la export către porturile UE care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire și nu fac, astfel, obiectul taxelor antidumping menționate.

         3.   Prețurile și volumul exporturilor indiene către alte țări terțe

               (47)

               Având în vedere că importurile indiene reale în Uniune au fost neglijabile, s-a făcut o comparație între prețurile exporturilor indiene către alte țări terțe (inclusiv exporturile vândute în porturile Uniunii, care nu sunt supuse taxelor antidumping) și prețurile vânzărilor în Uniune realizate de producătorii din industria Uniunii incluși în eșantion.

               (48)

               Pe această bază, s-a stabilit că exporturile indiene către alte țări terțe s-au realizat la prețuri de vânzare semnificativ mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune. Diferența de prețuri astfel calculată a atins nivelul de 46 % și, în medie, s-a ridicat la 18 %.

               (49)

               Valoarea vânzărilor indiene la export către alte țări terțe a crescut cu peste 30 % în decursul perioadei analizate. Astfel de vânzări au reprezentat aproape jumătate din cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori indieni incluși în eșantion, în decursul PAR.

         4.   Importurile din alte țări

               (50)

               În pofida scăderii cu 7 % a consumului pe piața Uniunii, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut pe parcursul perioadei analizate cu 18 %. Astfel, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 17 % la 22 %.

               (51)

               Ar trebui să se remarce că importurile din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) au crescut cu 46 % pe parcursul perioadei analizate, ajungând la o cotă de piață de 8,6 % (în creștere de la 5,5 % în 2006). Cu toate că nu se poate realiza o comparație precisă, din cauza caracteristicilor generale ale datelor Eurostat care nu sunt detaliate pe tip de produs, se pare că prețul mediu al importurilor chineze din Uniune este substanțial mai mare decât prețul mediu al vânzărilor indiene la export. În plus, prețul mediu al importurilor chineze pare a fi la același nivel cu prețurile industriei din Uniune.

               (52)

               Importurile în Uniune din Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) au avut o cotă de piață care s-a menținut constant în jurul nivelului de 3 % pe parcursul perioadei analizate. De asemenea, volumul acestor importuri a scăzut cu 6 %, în conformitate cu restrângerea consumului.

               (53)

               Importurile din orice altă țară terță au reprezentat mai puțin de 2 % din cota de piață de pe piața Uniunii de frânghii din fibre sintetice pe parcursul PAR.

         5.   Situația economică a industriei din Uniune

   5.1.   Observații preliminare

               (54)

               S-au analizat toți indicii de prejudiciu enumerați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În ceea ce privește indicii privind volumul vânzărilor și cota de piață a producătorilor Uniunii, acestea au fost analizate pe baza datelor colectate pentru toți producătorii din Uniune, respectiv industria din Uniune. În ceea ce privește toți ceilalți indici de prejudiciu, examinarea lor s-a bazat pe informațiile prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, verificate la sediile fiecărei societăți, după cum s-a menționat la considerentul (15). După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe.

         5.2.   Volumul vânzărilor industriei din Uniune

               (55)

               Vânzările industriei din Uniune au scăzut substanțial cu 12 % pe parcursul perioadei analizate. După cum s-a afirmat deja la considerentul (44), consumul Uniunii a scăzut cu 7 % pe parcursul perioadei analizate, cu o scădere deosebit de puternică începând din anul 2007. Ar trebui evidențiat că volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut mai rapid decât consumul:

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Volumul de vânzări în Uniune al industriei din Uniune (tone)

                           28 393

                           32 161

                           28 911

                           24 955

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              113

                              102

                              88

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion)

         5.3.   Cota de piață a industriei din Uniune

               (56)

               Evoluțiile subliniate în considerentul precedent și în tabelul de mai sus au dus la o pierdere a cotei de piață a industriei din Uniune între 2006 și PAR. Reducerea cotei de piață a industriei din Uniune a fost continuă, cu o pierdere care s-a ridicat la 4,6 puncte procentuale:

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Cota de piață a industriei din Uniune (%)

                           82,7 %

                           80,8 %

                           78,6 %

                           78,1 %

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion)

               (57)

               Ar trebui remarcat că pierderea indicată mai sus de cotă de piață a industriei din Uniune s-a produs în mare măsură din cauza creșterii cotei de piață a importurilor din China [a se vedea considerentul (50)].

         5.4.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

               (58)

               În conformitate cu evoluția volumelor de vânzări, volumul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu o rată comparabilă, cu 17 %, pe parcursul perioadei analizate. Capacitatea de producție a crescut cu 5 % pe parcursul aceleiași perioade. Aceasta a dus la o scădere de 20 de procente a gradului de utilizare a capacității de producție între 2008 și PAR:

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Producția (tone)

                           11 229

                           12 286

                           12 150

                           9 372

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              109

                              108

                              83

                           Capacitatea de producție (tone)

                           21 510

                           23 467

                           23 278

                           22 480

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              109

                              108

                              105

                           Gradul de utilizare al capacității de producție (%)

                           52,2 %

                           52,4 %

                           52,2 %

                           41,7 %

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              80

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

         5.5.   Stocuri

               (59)

               În ceea ce privește stocurile, în general producătorii de frânghii din fibre sintetice își mențin stocurile la un nivel destul de scăzut, deoarece majoritatea producției se realizează la cerere. S-ar putea observa că pe parcursul perioadei analizate stocurile medii au prezentat o scădere, mai ales în PAR, care s-a datorat în mare măsură reducerii producției de frânghii din fibre sintetice.

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)

                           1 073

                           982

                           1 156

                           905

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              92

                              108

                              84

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

         5.6.   Prețuri de vânzare

               (60)

               Prețurile medii ale produsului similar vândut în Uniune de către producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut într-o anumită măsură pe parcursul perioadei analizate, mai ales între 2007 și PAR:

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Prețul mediu de vânzare unitar practicat de industria din Uniune (EUR / tonă)

                           5 268

                           5 229

                           5 670

                           5 766

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              99

                              108

                              109

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

               (61)

               Ar trebui să se remarce, totuși, că prețul mediu de vânzare menționat mai sus este calculat pe baza tuturor tipurilor de produse, inclusiv frânghii din fibre sintetice de cea mai mare valoare, de exemplu frânghii din fibre sintetice bazate pe materia primă numită Dyneema. Variația prețurilor între aceste tipuri de produse diferite este, într-adevăr, uriașă [a se vedea mai sus considerentul (19)]. În ultimii ani, industria Uniunii a intensificat fabricarea de produse cu valoare mai înaltă, așadar astfel de frânghii din fibre sintetice reprezintă o cotă tot mai mare în cadrul gamei sale de produse. Astfel de schimbări recente în gama de produse reprezintă unul dintre motivele creșterii prețurilor medii de vânzare unitare practicate de industria din Uniune.

         5.7.   Rentabilitatea

               (62)

               Datorită, în parte, măsurilor eficiente în vigoare și, în parte, diversificării gamei lor de produse, producătorii din Uniune incluși în eșantion au putut să mențină un nivel stabil și sănătos de rentabilitate pe parcursul perioadei analizate:

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Rentabilitatea industriei din Uniune (%)

                           9,7 %

                           11,1 %

                           10,0 %

                           12,4 %

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              115

                              104

                              128

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

         5.8.   Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului

               (63)

               Investițiile s-au aflat la un nivel relativ ridicat în anii 2006 și 2007, după care au scăzut la jumătate din valoarea precedentă. În decursul PAR, practic nu s-au realizat niciun fel de investiții.

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Investiții nete (EUR)

                           3 574 130

                           3 886 212

                           1 941 222

                           168 877

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              109

                              54

                              5

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

         5.9.   Randamentul investițiilor

               (64)

               În conformitate cu tendința stabilă a rentabilității, randamentul investițiilor a crescut și el pe parcursul perioadei analizate.

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Randamentul investițiilor (%)

                           21,4 %

                           25,5 %

                           26,1 %

                           28,4 %

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              119

                              122

                              132

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

         5.10.   Fluxul de numerar

               (65)

               Fluxul de numerar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-a menținut la nivele relativ stabile pe parcursul perioadei analizate:

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Fluxul de numerar (EUR)

                           6 033 496

                           7 973 188

                           7 790 847

                           6 911 360

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              132

                              129

                              115

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

         5.11.   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costurile forței de muncă

               (66)

               Situația producătorilor din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește ocuparea forței de muncă a evoluat pozitiv între 2006 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și PAR s-a înregistrat un declin în ocuparea forței de muncă din cauza scăderii cererii pe piață. Scăderea cererii, care a dus la reducerea producției, a provocat și o scădere a productivității între 2008 și PAR. În ceea ce privește costurile anuale ale forței de muncă pe angajat, acestea au crescut până în 2008, după care a urmat o ușoară scădere pe parcursul PAR.

                           2006

                           2007

                           2008

                           PAR

                           Ocuparea forței de muncă (persoane)

                           638

                           665

                           685

                           623

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              104

                              107

                              98

                           Costul anual al forței de muncă pe angajat (EUR)

                           12 851

                           13 688

                           14 589

                           14 120

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              107

                              114

                              110

                           Productivitatea (tone pe angajat)

                           17,6

                           18,4

                           17,7

                           15,0

                              Indice (2006 = 100)

                              100

                              105

                              101

                              85

                              Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

         5.12.   Creșterea

               (67)

               Între 2006 și PAR, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 7 % [a se vedea considerentul (44)], volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 12 %, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 6 puncte procentuale [a se vedea considerentele (55) și (56)]. Pe de altă parte, în timp ce volumul real al importurilor din India a rămas neglijabil datorită măsurilor în vigoare, volumul importurilor din alte țări a crescut cu 18 % (mai ales din cauza importurilor din RPC), obținând 5 puncte procentuale de cotă de piață în plus [a se vedea considerentul (50)]. Se concluzionează astfel că industria Uniunii a fost mai puternic afectată de scăderea consumului și a suportat, prin urmare, o pierdere mai substanțială în volum de vânzări decât alți actori de pe piață.

         5.13.   Amploarea marjei de dumping

               (68)

               Din cauza faptului că importurile de produs în cauză din India pe parcursul PAR au fost neglijabile, nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru importurile reale din India. Ar trebui să se remarce, totuși, că exporturile indiene către porturile Uniunii, care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire, au crescut substanțial și s-a constatat că o parte din aceste vânzări s-au realizat la prețuri de dumping.

         5.14.   Refacerea în urma unor practici de dumping anterioare

               (69)

               S-a analizat dacă industria Uniunii se află încă în curs de refacere după efectele practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că industria Uniunii reușise deja să se refacă într-o mare măsură după astfel de efecte, având în vedere că se aplicau de o lungă perioadă de timp măsuri antidumping eficiente.

         5.15.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

               (70)

               Datorită faptului că au fost în vigoare taxe antidumping eficiente asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India, industria Uniunii pare să fi reușit să se refacă, în mare măsură, după efectele practicilor prejudiciabile de dumping anterioare.

               (71)

               Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Cu toate că anumiți indici de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor Uniunii – în special rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar – par să prezinte o imagine relativ stabilă, alți indici de prejudiciu – mai ales volumul vânzărilor și cota de piață, producția și gradul de utilizare a capacității de producție, precum și investițiile – indică în mod clar că industria Uniunii se afla în continuare într-o situație de fragilitate la finalul PAR. În urma comunicării constatărilor prezentei anchete, un producător indian a afirmat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu pe parcursul PAR. În această privință, ar trebui să se remarce că nu s-a afirmat că industria Uniunii ar fi suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Dimpotrivă, concluzia la care s-a ajuns pe baza constatărilor reexaminării a fost că unii dintre indici au prezentat o imagine stabilă, în timp ce existau semne de prejudiciu în raport cu alți indici.

               (72)

               Unele părți au afirmat că tendințele negative ale unor indici de prejudiciu nu au apărut ca urmare a importurilor indiene ci ca urmare a crizei economice globale și a cotei tot mai mari de piață a importurilor chinezești. În această privință, ar trebui să se remarce că evoluțiile negative ale anumitor indici nu au fost atribuite importurilor indiene aproape inexistente. În plus, s-a examinat creșterea importurilor chinezești și aceasta nu a avut un impact asupra analizei probabilității reapariției dumpingului prejudiciabil.

               (73)

               În ceea ce privește viabilitatea industriei din Uniune în general, se poate remarca faptul că introducerea gradată pe piață a diferitelor produse de valoare ridicată – atât în Uniune cât și pe piețele țărilor terțe – pare să plaseze competitivitatea pe termen lung a industriei din Uniune într-o perspectivă pozitivă, având în vedere că numărul de producători care fabrică astfel de frânghii din fibre sintetice de înaltă calitate este limitat în prezent pe piața mondială.

         F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

               (74)

               După cum s-a menționat la considerentul (25), având în vedere volumul neglijabil al importurilor de produs în cauză din India pe parcursul PAR, analiza s-a concentrat pe probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului.

               (75)

               După cum s-a detaliat deja la considerentele (26)-(28), producătorii-exportatori indieni dețin capacități disponibile uriașe. În plus, după cum s-a explicat la considerentele (30)-(32), producătorii indieni se caracterizează printr-o puternică orientare și printr-o motivație de a-și vinde produsele în volume mari pe piețele de export. Mai mult, după cum s-a menționat la considerentul (31), producătorii indieni au o prezență puternică și tot mai importantă în porturile Uniunii. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile în Uniune provenite din India prezintă o probabilitate ridicată de a ajunge la cantități semnificative într-o perioadă scurtă, dacă se permite expirarea măsurilor.

               (76)

               După cum s-a afirmat la considerentele (34) și (35), în absența măsurilor, este probabil că importurile indiene se vor relua la prețuri de dumping. În plus, după cum s-a afirmat la considerentele (47) și (48), s-a constatat și că faptul că prețurile practicate la vânzare de producătorii indieni sunt, în medie, cu 18 % mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune (și această diferență de preț poate ajunge la un nivel de 46 %) pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii indieni să exporte produsul în cauză pe piața Uniunii la prețuri considerabil mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii, respectiv ca acestea să subcoteze prețurile la vânzare ale producătorilor din Uniune.

               (77)

               Având în vedere cele arătate, se poate concluziona că, în absența măsurilor, este foarte probabil ca importurile indiene de produs în cauză să se reia în cantități substanțiale și la prețuri care le subcotează considerabil pe cele practicate de industria din Uniune.

               (78)

               Având în vedere situația relativ fragilă a industriei din Uniune, după cum s-a explicat la considerentele (71) și (72), este probabil ca o reluare potențial masivă a importurilor indiene care fac obiectul unui dumping, la prețuri care le subcotează pe cele din Uniune, să aibă un impact prejudiciabil asupra situației industriei din Uniune. În mod special, o reluare considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping este probabil să ducă la pierderi suplimentare de cotă de piață și volum de vânzări pentru industria din Uniune, care ar conduce la reduceri în fabricație și la o scădere în ocuparea locurilor de muncă. Aceasta, împreună cu o presiune substanțială asupra prețurilor, din cauza importurilor care subcotează prețurile la vânzare practicate de producătorii din Uniune, ar duce la o rapidă și gravă deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.

               (79)

               Pe baza celor arătate, se concluzionează că, în cazul în care măsurile sunt lăsate să expire, există o probabilitate a reapariției prejudiciului rezultat din reluarea importurilor de produs în cauză din India care fac obiectul unui dumping.

         G.   INTERESUL UNIUNII

   1.   Observații preliminare

               (80)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu.

               (81)

               Evaluarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor diferite implicate, respectiv ale industriei din Uniune, importatorilor, comercianților, vânzătorilor en gros, precum și ale utilizatorilor industriali ai produsului în cauză.

               (82)

               Ar trebui să se reamintească faptul că, în cadrul anchetelor precedente, nu s-a considerat că instituirea măsurilor antidumping ar fi contrară interesului Uniunii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare.

               (83)

               Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase de a se concluziona că menținerea măsurilor, în acest caz particular, nu este în interesul Uniunii.

         2.   Interesele industriei din Uniune

               (84)

               După cum s-a menționat deja la considerentele (56) și (73), industria din Uniune a reușit să mențină o cotă de piață substanțială, chiar dacă în scădere, în același timp cu diversificarea gamei sale de produse prin introducerea unor frânghii din fibre sintetice de mai mare calitate. Prin urmare, se poate considera că industria din Uniune a rămas viabilă din punct de vedere structural.

               (85)

               Având în vedere constatările privind situația industriei din Uniune de la considerentele (70)-(72) și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea reapariției prejudiciului, după cum s-a explicat la considerentele (74)-(79), se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping, iar aceasta ar duce la reapariția prejudiciului important.

               (86)

               Într-adevăr, ținând cont de volumele preconizate și de prețurile importurilor de produs în cauză din India, industria Uniunii ar fi supusă unui risc grav. După cum s-a explicat la considerentul (78), astfel de importuri ar duce la continuarea declinului în cota de piață, volumul de vânzări și ocuparea forței de muncă pentru industria Uniunii și ar deprecia, de asemenea, prețurile practicate de aceasta, ceea ce ar duce până la urmă la o deteriorare a rentabilității sale, în mod similar cu nivelele negative constatate în ancheta originală.

               (87)

               Având în vedere cele arătate și în absența oricăror indicii contrare, se concluzionează că menținerea măsurilor existente nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.

         3.   Interesul importatorilor/comercianților independenți

               (88)

               Comisia a trimis chestionare la zece importatori/comercianți independenți. A răspuns numai una dintre aceste societăți, care și-a exprimat obiecția față de caz. Cu toate acestea, având în vedere că societatea este afiliată unui producător indian de frânghii din fibre sintetice, nu poate fi considerată drept importator independent. Având în vedere că societatea este un importator afiliat, interesele sale se leagă în mod intrinsec de cele ale producătorului indian afiliat.

               (89)

               În aceste condiții, se concluzionează că nu par să existe niciun fel de motive imperioase care ar indica faptul că menținerea măsurilor ar afecta negativ într-o mare măsură importatorii/comercianții în cauză.

         4.   Interesul utilizatorilor

               (90)

               Comisia a trimis o scrisoare unei asociații industriale de utilizatori ai produsului în cauză. Niciun utilizator nu a trimis un răspuns complet la chestionar și nu s-a primit nicio observație scrisă din partea asociațiilor.

               (91)

               Având în vedere absența cooperării din partea utilizatorilor și faptul că impactul măsurilor antidumping este probabil să fie neglijabil în comparație cu alte costuri impuse industriilor utilizatorilor, precum construcția de nave, ingineria mecanică și platformele operaționale din larg, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ substanțial asupra unor astfel de utilizatori.

         5.   Concluzie

               (92)

               Se preconizează că menținerea măsurilor poate garanta că importurile din India care fac obiectul unui dumping nu se vor relua pe piața Uniunii în cantități substanțiale în intervalul imediat următor. Astfel, industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma condițiilor competitive de pe piața Uniunii și de reducerea amenințării închiderilor și a scăderii ocupării forței de muncă. Se preconizează, de asemenea, că efectele benefice pot asigura pentru industria din Uniune condiții de dezvoltare a unor produse inovatoare de înaltă tehnologie pentru aplicații noi și specializate.

               (93)

               Ar trebui să se remarce, de asemenea, că în urma examinării interesului importatorilor/comercianților, precum și al utilizatorilor din Uniune, nu par să existe niciun fel de motive imperioase care să indice un impact negativ de amploare ca urmare a continuării măsurilor.

               (94)

               Date fiind concluziile privind impactul continuării măsurilor asupra diferiților actori de pe piața Uniunii, se concluzionează că o continuare a aplicării măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii.

         H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

               (95)

               Având în vedere cele arătate, respectiv, inter alia, capacitățile disponibile uriașe de care dispun producătorii indieni, orientarea lor puternică spre export și prezența crescândă la porțile pieței Uniunii, prețurile vânzărilor lor la export către piețele din alte țări terțe, despre care s-a constatat că sunt mai scăzute decât valoarea normală și, de asemenea, mult mai scăzute decât prețurile practicate de industria din Uniune pe parcursul PAR, precum și situația relativ fragilă a industriei Uniunii, este probabil că dumpingul prejudiciabil din India s-ar relua, dacă s-ar permite expirarea măsurilor.

               (96)

               Toate părțile vizate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente în forma lor actuală. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a prezenta observații ca urmare a prezentei comunicări, dar niciuna nu a făcut observații care să fi justificat modificarea constatărilor menționate. Afirmațiile legate de comunicarea constatărilor au fost tratate în considerentele respective ale prezentului regulament.

               (97)

               Din cele arătate rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 ar trebui menținute.

               (98)

               Cu toate acestea și fără să se ignore faptul că probabilitatea reapariției dumpingului prejudiciabil a fost stabilită, această procedură se caracterizează prin circumstanțe speciale, mai ales prin durata îndelungată a măsurilor în vigoare, care au mai fost deja extinse o dată, precum și prin cantitățile foarte limitate de importuri reale din India, după cum s-a menționat la considerentele (21)-(24). Aceste fapte ar trebui să fie și ele reflectate în mod adecvat în durata măsurilor antidumping extinse încă o dată, care ar trebui să fie de trei ani. După comunicare, solicitantul a declarat că măsurile ar trebui să fie extinse pentru cinci ani și că motivația de mai sus pentru o extindere mai scurtă nu ar fi justificată.

               (99)

               În mod normal, extinderea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază se aplică pentru o perioadă de cinci ani. Ancheta a concluzionat că industria Uniunii se afla încă într-o situație de fragilitate la finalul PAR; aceasta se aflase în dificultăți financiare pentru o lungă perioadă de timp, după cum s-a stabilit în ancheta originală. În consecință, nu s-a ajuns încă la refacerea deplină după dumpingul prejudiciabil. Cu toate acestea, mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat că impunerea de măsuri a permis deja să se realizeze unele îmbunătățiri substanțiale. Din analiza acestei situații complexe se concluzionează că o refacere deplină și stabilă de pe urma oricăror efecte trecute ale dumpingului prejudiciabil este probabil să aibă loc într-o perioadă mai scurtă de timp decât cei cinci ani prescriși în mod normal. S-a evaluat că, luând în calcul analiza prejudiciului global și evoluțiile probabile ale pieței în condițiile menținerii măsurilor, o perioadă de trei ani ar trebui să fie suficientă pentru industria Uniunii, astfel încât aceasta să își încheie refacerea economică și financiară. Din aceste motive, nu pare necesar să se mențină măsurile pentru o perioadă mai lungă.

               (100)

               Prin urmare, se consideră că extinderea măsurilor pentru întreaga perioadă de cinci ani nu este susținută pe deplin de faptele stabilite de anchetă și că durata măsurilor ar trebui, în consecință, să fie limitată la trei ani.

               (101)

               Nivelul taxei antidumping individuale menționat la articolul 1 a fost stabilit pe baza concluziilor anchetei originale. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății vizate în cursul anchetei respective. Acest nivel al taxei (în opoziție cu taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produse provenind din India și produse de societatea vizată și, prin urmare, de către persoana juridică specifică menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate, care nu este menționată în mod expres la articolul 1, inclusiv de entități afiliate celei menționate în mod specific, nu pot beneficia de respectivul nivel și se supun taxelor aplicabile la nivel național.

               (102)

               Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de taxe individuale,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), încadrate în prezent la codurile CN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19 și originare din India.
   (2)   Nivelul taxei antidumping aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

               Societatea

               Nivelul taxei

               Codul adițional TARIC

               Garware Wall Ropes Ltd

               53,0 %

               8755

               Toate celelalte societăți

               82,0 %

               8900

         (3)   Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Prezentul regulament se aplică pentru o perioadă de trei ani.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 183, 26.6.1998, p. 1.

      (3)  JO L 311, 8.10.2004, p. 1.

      (4)  JO C 240, 7.10.2009, p. 6.