title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 al Consiliului din 21 mai 2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India, în urma reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009

text:
               23.5.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 137/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 461/2013 AL CONSILIULUI
   din 21 mai 2013
   de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India, în urma reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 18,
   având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsurile în vigoare

               (1)

               Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat („PET”) originare, printre altele, din India. Prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 (3), Consiliul a modificat nivelul măsurilor compensatorii în vigoare pentru importurile de PET din India. Modificările au fost rezultatul unei reexaminări accelerate deschise în temeiul articolului 20 din regulamentul de bază. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 (4), a impus o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate ulterior prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 (5) și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 906/2011 (6), în urma unor reexaminări intermediare parțiale. O reexaminare intermediară parțială efectuată ulterior s-a încheiat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 559/2012 (7), fără modificarea măsurilor în vigoare. Prin Decizia 2000/745/CE (8), Comisia a acceptat angajamente stabilind un preț minim la import oferite de trei producători-exportatori din India.

               (2)

               Măsurile compensatorii constau într-o taxă specifică. Nivelul taxei se situează între 0 și 106,5 EUR pe tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, iar nivelul rezidual care se aplică importurilor de la toți ceilalți producători este de 69,4 EUR pe tonă.

         2.   Măsurile antidumping existente

               (3)

               Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (9), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de PET originar, printre altele, din India. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 (10), a impus o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani.

         3.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (4)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (11) a măsurilor compensatorii definitive în vigoare, Comisia a primit, la 25 noiembrie 2011, o cerere de deschidere a reexaminării, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază („reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor”). Cererea a fost depusă de Comitetul Producătorilor de Polietilen Tereftalat din Europa („solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă aproape 95 % din producția de anumite tipuri de polietilen tereftalat din Uniune.

               (5)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția subvenționării și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

               (6)

               Înainte de deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor și în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) și cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat guvernul indian că a primit o cerere de reexaminare susținută de documentația corespunzătoare și l-a invitat să angajeze consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul cererii de reexaminare și pentru a găsi o soluție de comun acord. Cu toate acestea, Comisia nu a primit niciun răspuns din partea guvernului indian privind oferta sa de consultare.

         4.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

               (7)

               Stabilindu-se, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 24 februarie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (12) („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.

         5.   Ancheta paralelă

               (8)

               La 24 februarie 2012, Comisia a deschis, de asemenea, o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 în ceea ce privește măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de PET originar din India, Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda (13).

         6.   Ancheta

   6.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (9)

               Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PAR („perioada examinată”).

         6.2.   Părțile vizate de anchetă

               (10)

               Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării în cauză cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.

               (11)

               Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.

               (12)

               Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din India, precum și de producători și importatori din Uniune, s-a considerat necesar să se examineze dacă ar trebui să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut producătorilor-exportatori și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

               (13)

               Șapte producători-exportatori au răspuns în contextul eșantionării și au indicat că doreau să coopereze în cadrul anchetei de reexaminare. Pe această bază, a fost selectat un eșantion de trei producători-exportatori, în funcție de volumul exporturilor către Uniune. Nu au fost formulate obiecții cu privire la acest eșantion, nici de către producătorii incluși în eșantion, nici de către producătorii neincluși în eșantion sau de către autoritățile relevante din India.

               (14)

               Celor trei producători-exportatori incluși în eșantion le-au fost trimise în mod corespunzător chestionare pe care să le completeze, iar toți trei au trimis răspunsurile. Din răspunsul trimis de unul dintre producătorii indieni incluși în eșantion a reieșit însă că acesta nu a exportat produsul în cauză decât în volume nesemnificative în cursul PAR și, prin urmare, nu era relevant să se calculeze ratele de subvenționare pentru societatea respectivă. Ulterior, s-au realizat vizite de verificare la ceilalți doi producători-exportatori, care reprezentau, împreună, 99 % din volumul importurilor totale din India în Uniune în cursul PAR.

               (15)

               În urma comunicării faptelor și considerentelor esențiale („comunicarea”), un producător indian care a cooperat a solicitat calcularea unei marje de subvenționare. În acest sens, a fost reconfirmat faptul că exporturile companiei respective au fost nesemnificative și, prin urmare, nu au avut un impact asupra determinării probabilității continuării sau a reapariției subvenționării în cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, această solicitare a fost respinsă.

               (16)

               Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Eșantionul cuprindea patru societăți, din cei treisprezece producători din Uniune care erau cunoscuți înainte de deschiderea anchetei, selectate pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul de timp disponibil. Eșantionul reprezenta peste 50 % din producția și vânzările totale estimate la nivelul Uniunii în cursul PAR. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să-și prezinte observațiile cu privire la oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării avizului de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.

               (17)

               Anumite părți interesate au formulat obiecții cu privire la eșantionarea producătorilor din Uniune. Aceste părți au susținut că: (i) Comisia nu ar trebui să recurgă la eșantionare, în special deoarece eșantionarea nu a fost utilizată în ancheta anterioară; (ii) metoda utilizată pentru selectarea eșantionului „confundă trei etape distincte”, și anume examinarea reprezentativității, definirea industriei din Uniune și eșantionarea; (iii) eșantionul provizoriu a fost stabilit pe baza unor informații incorecte și incomplete; (iv) eșantionul provizoriu selectat nu este reprezentativ deoarece el include entități, și nu grupuri; de asemenea, s-a afirmat că includerea unei societăți care a realizat cesiuni de active și a altei societăți care a efectuat vânzări către părți afiliate afectează reprezentativitatea eșantionului.

               (18)

               Argumentelor aduse de părți li s-a răspuns după cum urmează:

                           —

                           Decizia de a utiliza un eșantion de producători din Uniune se ia pentru fiecare anchetă în mod independent, în funcție de circumstanțele specifice ale fiecărui caz, iar articolul 22 alineatul (6) din regulamentul de bază nu reglementează utilizarea unui astfel de eșantion pentru stabilirea prejudiciului în contextul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Spre deosebire de anchetele anterioare, în cadrul cărora a fost posibilă examinarea tuturor societăților care s-au prezentat și au cooperat, Comisia a considerat în prezenta reexaminare că, având în vedere numărul ridicat al producătorilor din Uniune, anchetarea tuturor acestora în intervalul de timp disponibil nu era realizabilă și că, prin urmare, condițiile prevăzute de articolul 27 erau îndeplinite.

                           —

                           Comisia nu a „confundat” stabilirea reprezentativității, definirea industriei din Uniune și selectarea eșantionului provizoriu, întrucât aceste etape au rămas independente, iar deciziile în legătură cu fiecare dintre ele au fost luate separat. Nu s-a demonstrat în ce măsură utilizarea datelor privind producția și vânzările furnizate de producătorii din Uniune în contextul examinării reprezentativității a afectat reprezentativitatea eșantionului.

                           —

                           Eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor disponibile la momentul selectării, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Reprezentativitatea eșantionului a fost revizuită în urma observațiilor formulate de părți cu privire la datele referitoare la societăți specifice. Niciuna dintre observațiile formulate nu a fost considerată justificată.

                           —

                           Astfel cum impune articolul 27 din regulamentul de bază, eșantionul a fost stabilit astfel încât el să reprezinte cel mai mare volum reprezentativ de producție și de vânzări care poate fi examinat în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Entitățile care fac parte din grupuri mai mari în legătură cu care s-a constatat că își desfășoară activitatea independent față de alte filiale ale aceluiași grup au fost considerate reprezentative pentru industria din Uniune și, prin urmare, nu a existat necesitatea de a include în anchetă întregul grup, în ansamblu. În același timp, societățile au fost incluse în eșantion ca entități economice, asigurându-se faptul că toate datele relevante puteau fi verificate. De asemenea, cesiunile și existența vânzărilor către părți afiliate au constituit caracteristici ale sectorului în perioada examinată și, prin urmare, nu s-a considerat că aceste elemente au afectat reprezentativitatea eșantionului.

               (19)

               În urma comunicării, părțile au reiterat argumentele menționate, care au fost deja abordate.

               (20)

               Eșantionarea importatorilor neafiliați a fost prevăzută în avizul de deschidere. Niciunul dintre cei douăzeci și patru de importatori neafiliați contactați nu a cooperat în cadrul prezentei anchete.

               (21)

               Toți cei cinci furnizori de materii prime cunoscuți au fost contactați în momentul deschiderii anchetei și au primit chestionarul relevant. Doi furnizori s-au oferit să colaboreze și au răspuns la chestionar.

               (22)

               În momentul deschiderii anchetei au fost contactați toți utilizatorii cunoscuți și toate asociațiile de utilizatori cunoscute. Șaptesprezece utilizatori au răspuns la chestionar. Douăzeci de asociații de utilizatori din 16 state membre s-au făcut cunoscute și au transmis observații.

         7.   Verificarea informațiilor primite

               (23)

               Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției subvenționării și a prejudiciului rezultant, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediul guvernului indian din Delhi și al următoarelor părți interesate:

                           (a)

                              Producători-exportatori

                                       —

                                       Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Calcutta, India;

                                       —

                                       Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, India;

                           (b)

                              Producători din Uniune

                                       —

                                       Indorama Polymers Europe, UAB, Țările de Jos;

                                       —

                                       Equipolymers, Italia, Germania;

                                       —

                                       Neo Group, UAB, Lituania;

                                       —

                                       Novapet SA, Spania;

                           (c)

                              Utilizatori din Uniune

                                       —

                                       Coca-Cola Europe, Belgia;

                                       —

                                       Nestlé Waters France, Franța.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (24)

               Produsul vizat de prezenta reexaminare este același cu cel din ancheta inițială, și anume PET cu indice de viscozitate de minimum 78 ml/g, conform standardului ISO 1628-5, originar din India. În prezent acesta este încadrat la codul NC 3907 60 20.

         2.   Produsul similar

               (25)

               La fel ca în ancheta inițială și în ancheta de reexaminare, s-a constatat că produsul vizat, și anume PET produs și vândut pe piața internă din țara în cauză, și PET produs și vândut de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași întrebuințări. Prin urmare, acestea au fost considerate produse similare, conform articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

   1.   Introducere

               (26)

               Pe baza informațiilor conținute în cererea de reexaminare și a răspunsurilor primite la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții:

                              Sisteme naționale

                                       (a)

                                       Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)

                                       (b)

                                       Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme – DDS)

                                       (c)

                                       Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme – „FMS”)

                                       (d)

                                       Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme – „FPS”);

                                       (e)

                                       Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip – SHIS)

                                       (f)

                                       Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS)

                                       (g)

                                       Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

                                       (h)

                                       Zone economice speciale/unități axate pe export (special economic zones/export oriented units – SEZ/EOU)

                                       (i)

                                       Sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme – ECS)

                                       (j)

                                       Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme - ITES)

                              Sisteme regionale

                                       (k)

                                       Sistemul de stimulente din statul Bengalul de Vest (West Bengal Incentive Scheme – WBIS)

                                       (l)

                                       Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului statului Gujarat

                                       (m)

                                       Sistemul de stimulente fiscale pentru vânzări din statul Gujarat (Gujarat sales tax incentive scheme – GSTIS)

                                       (n)

                                       Sistemul de scutire de taxa pe electricitate din statul Gujarat (Gujarat electricity duty exemption scheme – GEDES)

                                       (o)

                                       Pachetul de stimulente (Package Scheme of Incentives – PSI) al guvernului statului Maharashtra

               (27)

               Sistemele menționate la literele (a) și (c) – (h) de mai sus se întemeiază pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează guvernul indian să emită avize privind politica de export și import. Acestea sunt rezumate în documentele intitulate „Politica de comerț exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica de comerț exterior relevant pentru perioada prezentei anchete de reexaminare este „Politica de comerț exterior 2009-2014” („PCE 09-14”). De asemenea, guvernul indian prezintă procedurile care reglementează „Politica de comerț exterior 09-14” în „Manualul de proceduri, volumul I” („MP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic.

               (28)

               Sistemul menționat la litera (b) de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod regulat; cele aplicabile în cursul PAR au fost ratele aplicabile tuturor industriilor în materie de drawback al taxelor 2011-12, publicate în Avizul nr. 68/2011- Sistemul vamal (N.T.), din 22 septembrie 2011. Sistemul de drawback al taxelor este de asemenea menționat, ca sistem de remitere a taxelor, în capitolul 4 din PCE 2009-2014.

               (29)

               Sistemul menționat la litera (i) de mai sus se întemeiază pe secțiunile 21 și 35A din Legea de reglementare vamală din 1949, care autorizează banca Reserve Bank of India (RBI) să emită linii directoare pentru băncile comerciale cu privire la creditele de export.

               (30)

               Sistemul de la litera (j) de mai sus se întemeiază pe Legea din 1961 privind impozitul pe venit, care este modificată anual prin Legea finanțelor.

               (31)

               Sistemul menționat la litera (k) de mai sus este administrat de guvernul statului Bengalul de Vest și a fost instituit prin notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 a departamentului comerțului și industriei din cadrul guvernului statului Bengalul de Vest, care a fost înlocuită prin notificarea nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I din 24 martie 2004.

               (32)

               Sistemul menționat la litera (l) de mai sus este administrat de guvernul statului Gujarat și se bazează pe politica sa de stimulare a industriei.

               (33)

               Sistemul menționat la litera (m) de mai sus este administrat de guvernul statului Gujarat și se bazează pe politica sa de stimulare a industriei.

               (34)

               Sistemul menționat la litera (n) de mai sus se întemeiază pe Legea din 1958 privind taxa pe electricitate din Bombay.

               (35)

               Sistemul menționat la litera (o) de mai sus este administrat de statul Maharashtra și se bazează pe rezoluțiile departamentului industriei, energiei și muncii din cadrul guvernului statului Maharashtra.

               (36)

               Din anchetă a reieșit că, în cursul PAR, următoarele sisteme au oferit avantaje producătorilor-exportatori incluși în eșantion în privința produsului în cauză:

                              Sisteme naționale

                                       (a)

                                       Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)

                                       (b)

                                       Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme – DDS)

                                       (c)

                                       Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme – „FMS”)

                                       (d)

                                       Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip – SHIS)

                                       (e)

                                       Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS)

                              Sisteme regionale

                                       (f)

                                       Sistemul de stimulente din statul Bengalul de Vest (West Bengal Incentive Scheme – WBIS).

         2.   Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)

   (a)   Temei juridic

               (37)

               Descrierea detaliată a DEPBS se găsește în capitolul 4.3 din PCE 09-14, precum și în capitolul 4 din MP I 09-14.

         (b)   Eligibilitate

               (38)

               Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

         (c)   Aplicare practică

               (39)

               Un exportator poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procentaj din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ratele sunt determinate pe baza normelor standard intrări/ieșiri (denumite în continuare „SION”), ținându-se seama de presupusa parte a importurilor din produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri presupuse, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu achitate. Nivelul DEPBS pentru produsul în cauză în cursul PAR din ancheta actuală a fost de 8 %, cu o limită de valoare de 58 INR/kg.

               (40)

               Pentru a fi eligibilă pentru avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să indice că exportul se efectuează în cadrul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale din India emit, în cursul procedurii de expediere, un aviz de expediție la export. Acest document indică, printre altele, cuantumul creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru respectiva tranzacție de export. În acest stadiu, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție la export a fost emis de către autoritățile vamale, guvernul indian nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea creditului DEPBS. Rata DEPBS relevantă pentru calcularea avantajului este cea în vigoare la momentul întocmirii declarației de export.

               (41)

               S-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 de luni de la data emiterii.

               (42)

               Cererile de credite DEPBS se prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de tranzacții de export. Termenul de depunere a cererilor este de 3 luni de la exportare, însă, astfel cum se prevede în mod clar la punctul 9.3 din MP I 09-14, cererile primite după expirarea termenului de depunere pot fi întotdeauna acceptate în schimbul aplicării unei taxe minore de penalizare (și anume 10 % din dreptul de care se beneficiază).

               (43)

               S-a constatat că ambele societăți incluse în eșantion au beneficiat de acest sistem în cursul primelor trei sferturi din PAR.

         (d)   Concluzie privind DEPBS

               (44)

               DEPBS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit DEBPS este o contribuție financiară din partea guvernului indian, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru a compensa plata taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi fost percepute în mod normal de guvernul indian. De asemenea, creditele DEPBS conferă exportatorului un avantaj prin îmbunătățirea lichidității societății.

               (45)

               Mai mult, DEPBS depinde prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

               (46)

               Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de elemente de intrare (inputuri). De asemenea, nu există un sistem sau o procedură prin care s-ar putea verifica ce elemente de intrare sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă de taxe de import, în sensul punctului (i) din anexa I și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DEPBS indiferent dacă importă sau nu elemente de intrare. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca exportatorul să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate elementele de intrare pe piața locală și care nu importă niciunul dintre elementele de intrare sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.

         (e)   Retragerea DEPBS și trecerea la DDS

               (47)

               Prin intermediul Avizului public nr. 54 (RE–2010)/2009-2014 din 17 iunie 2011, s-a acordat o ultimă prelungire de trei luni pentru aplicarea DEPBS, și anume până la 30 septembrie 2011. Dat fiind că ulterior nu s-a mai acordat nicio altă prelungire, DEPBS a fost retras efectiv începând cu 30 septembrie 2011. Prin urmare, a fost necesar să se verifice dacă pot fi impuse măsuri referitoare la articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (48)

               Guvernul indian a explicat Comisiei că după retragerea sistemului DEPBS, societățile au putut opta pentru alte sisteme de scutire/remitere a taxelor, definite în capitolul 4 din PCE 09-14, și anume Sistemul de autorizare prealabilă (AAS) sau Sistemul de drawback al taxelor (DDS).

               (49)

               Din anchetă a reieșit că ambele societăți incluse în eșantion au început să utilizeze DDS imediat după retragerea DEPBS. Trebuie precizat că DDS a fost introdus în 1995 și a coexistat cu DEPBS în cursul primelor trei sferturi din PAR, precum și timp de mai mulți ani înainte de PAR. Exportatorii nu ar fi putut însă să utilizeze concomitent cu DEPBS pentru aceleași exporturi. În primele trei trimestre ale PAR, rata DDS a fost de 2,2 %, cu un plafon de 1,5 INR/kg, ceea ce a făcut ca DDS să fie mai puțin generos și, prin urmare, mai puțin atractiv decât DEPBS. Se precizează că guvernul indian a luat măsuri în scopul de a organiza o trecere ușoară de la DEPBS la DDS, astfel cum se demonstrează în Circulara nr. 42/2011 - Sistemul vamal, din 22 septembrie 2011. În circulară se precizează că „programul de drawback [al taxelor] de anul acesta include elementele acoperite în trecut de sistemul DEPB[S]”. Aceeași circulară declară că în ceea ce privește sectoarele acoperite de DEPBS „s-a decis să se asigure o trecere ușoară pentru elementele din aceste sectoare, incluzându-le în programul de drawback al taxelor. Pentru o perioadă de tranziție, aceste elemente vor suferi o ușoară reducere față de ratele DEPB[S], între 1 % și 3 % pentru majoritatea elementelor.” Cu alte cuvinte, circulara indică faptul că ratele de drawback al taxelor în vigoare începând cu 1 octombrie 2011 au fost stabilite astfel încât să ofere un avantaj similar cu cel oferit de sistemul DEPBS retras.

               (50)

               Începând cu 1 octombrie 2011, rata DDS aplicabilă produsului în cauză a crescut de la 2,2 % la 5,5 % din valoarea FOB, iar plafonul aferent a crescut de la 1,5 INR/kg la 5,5 INR/kg. S-a constatat că această nouă rată conferă un nivel similar de subvenționare cu cel oferit de DEPBS până la 30 septembrie 2011, a cărui rată era de 8 %, iar plafonul de 58 INR/kg. În funcție de prețurile PET practicate în cursul PAR, plafonul DEPBS a fost în general aplicabil, rezultând un avantaj teoretic de 4,64 INR/kg sau 5,8 %. În cazul DDS, plafonul nu a fost aplicabil, și, prin urmare, avantajul teoretic a fost de 5,5 %.

               (51)

               Ancheta a confirmat ipotezele expuse în considerentul anterior. Marjele de subvenționare medii anualizate ale societăților incluse în eșantion au fost de 5,5 % și de 6 % pentru DEPB și respectiv DDS.

               (52)

               O comparație a celor două sisteme arată, de asemenea, că acestea au în comun numeroase caracteristici legate de aplicarea lor.

               (53)

               Considerentele (47)-(51) de mai sus demonstrează că, deși sistemul DEPBS a fost retras, avantajele oferite de acesta au continuat să fie acordate fără nicio întrerupere și la un nivel aproape identic, asigurându-se o trecere imediată la sistemul de drawback al taxelor. Din acest motiv, se concluzionează că subvențiile nu au fost retrase în sensul articolului 15 alineatul (1) și că DEPBS poate face obiectul măsurilor compensatorii.

               (54)

               În urma comunicării faptelor și considerentelor esențiale, un producător-exportator a susținut că sistemul DEPBS a fost retras și, prin urmare, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. În replică, se constată că, după cum a fost explicat și în considerentul (47) de mai sus, sistemul DEPBS a fost eliminat la 30 septembrie 2011. Cu toate acestea, subvenționarea a continuat, iar ca alternativă la DEPBS exportatorii au posibilitatea de a solicita și de a primi avantaje, de exemplu, în temeiul DDS sau al AAS. Prin urmare, acest argument a fost respins.

         (f)   Calculul valorii subvenției

               (55)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată pe baza avantajului acordat beneficiarului, înregistrat în cursul anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că avantajul este acordat în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul indian renunță la perceperea taxelor vamale, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, guvernul indian nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.

               (56)

               În cazul cererilor justificate, costurile suportate pentru a obține subvenția au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu este acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

               (57)

               Pe baza celor de mai sus, nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru societățile incluse în eșantion a fost de 3,78 % și respectiv 4,42 %.

         3.   Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme – DDS)

   (a)   Temei juridic

               (58)

               Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare.

         (b)   Eligibilitate

               (59)

               Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.

         (c)   Aplicare practică

               (60)

               Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de guvernul indian pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Acestea sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii elementelor de intrare utilizate pentru fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra elementelor de intrare. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul PAR a fost de 5,5 % din valoarea FOB, cu un plafon de 5,5 INR/kg.

               (61)

               Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind transportul sunt introduse în serverul autorităților vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată.

               (62)

               De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate – BRC). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar guvernul indian va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit.

               (63)

               Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop.

               (64)

               S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback din credit poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.

               (65)

               S-a constatat că societățile incluse în eșantion au utilizat DDS în ultimul trimestru din PAR.

         (d)   Concluzie privind DDS

               (66)

               DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de guvernul indian. De asemenea, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

               (67)

               Mai mult, DDS depinde prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

               (68)

               Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază.

               (69)

               Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care sunt elementele de intrare consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DDS indiferent dacă importă sau nu elemente de intrare. Pentru a obține avantajul, un exportator trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate elementele de intrare pe piața locală și care nu importă niciunul dintre materialele utilizate ca elemente de intrare sunt îndreptățiți să beneficieze de DDS.

               (70)

               Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a guvernului indian, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de elemente de intrare și cu incidența efectivă asupra elementelor de intrare în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice […]”; circulara solicită autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru elementele de intrare importate sau cumpărate la nivel național […], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”.

               (71)

               Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

         (e)   Calculul valorii subvenției

               (72)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată pe baza avantajului acordat beneficiarului, constatat în cursul anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul indian trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, guvernul indian nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunând sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.

               (73)

               În cazul cererilor justificate, costurile necesare obținerii subvenției au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

               (74)

               Pe baza celor de mai sus, nivelurile subvenției stabilite conform acestui sistem pentru societățile incluse în eșantion s-au ridicat la 1,65 % și respectiv la 1,32 %.

         4.   Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme – FMS)

   (a)   Temei juridic

               (75)

               Descrierea detaliată a FMS este inclusă la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din MP I 09-14.

         (b)   Eligibilitate

               (76)

               Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

         (c)   Aplicare practică

               (77)

               În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelele 1 și 2 din apendicele 37(C) la MP I 09-14 pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 3 % din valoarea FOB. De la 1 aprilie 2011, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelul 3 din apendicele 37(C) („piețe-țintă”) pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 4 % din valoarea FOB. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere.

               (78)

               Creditele pentru taxe acordate în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice elemente de intrare sau bunuri, inclusiv mijloacele de producție.

               (79)

               Certificatul privind dreptul la credite este eliberat din portul din care au fost efectuate exporturile, după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Dacă solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate bancare), guvernul indian nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe.

               (80)

               S-a stabilit că societățile incluse în eșantion au beneficiat de acest sistem în cursul PAR.

         (d)   Concluzie privind FMS

               (81)

               FMS furnizează subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FMS pentru taxe vamale este o contribuție financiară din partea guvernului indian, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de guvernul indian. De asemenea, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

               (82)

               De asemenea, FMS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

               (83)

               Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de elementele de intrare utilizate efectiv. Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care elemente de intrare sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru FMS indiferent dacă importă sau nu elemente de intrare. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate elementele de intrare și nu importă bunuri care pot fi folosite ca elemente de intrare pot beneficia de FMS. De asemenea, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa mijloace de producție, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se prevede în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.

         (e)   Calculul valorii subvenției

               (84)

               Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat pe baza avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatat în PAR, și înscris de către solicitant ca venituri în conturile comerciale în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost repartizată pe întreaga cifră de afaceri realizată la export în cursul PAR (numitor adecvat), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

               (85)

               Rata subvenției stabilită în privința acestui sistem în cursul PAR pentru societățile incluse în eșantion a fost de 0,19 % și respectiv 0,87 %.

         5.   Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip – SHIS)

   (a)   Temei juridic

               (86)

               Descrierea detaliată a SHIS se găsește în capitolul 3.16 din PCE 09-14, precum și în capitolul 3.10 din MP I 09-14. Descrierea detaliată a categoriilor de statut este inclusă la punctele 3.10.1-3.10.4 din PCE 09-14 și la punctele 3.1-3.5 din MP I 09-14.

         (b)   Eligibilitate

               (87)

               Producătorii-exportatori sau comercianții-exportatori care sunt recunoscuți drept titulari ai statutului sunt eligibili în cadrul acestui sistem.

         (c)   Aplicare practică

               (88)

               Atât exportatorii-comercianți, cât și exportatorii-producători sunt eligibili pentru acordarea statutului. În funcție de rezultatele obținute la export în timpul anului în curs și al unui anumit număr de ani anteriori, solicitanților li se acordă unul dintre următoarele statute: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.

               (89)

               În cadrul SHIS, titularii unui statut pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 1 % din valoarea FOB a exporturilor în sectoarele specificate la punctul 3.16.4 din PCE 09-14, și anume sectorul pielăriei (cu excepția pielăriei finisate), sectorul textilelor și al iutei, artizanatul, sectorul ingineriei (cu excepția anumitor subsectoare), sectorul materiilor plastice și al produselor chimice de bază (cu excepția produselor farmaceutice). Produsul în cauză, fiind un tip de plastic, este acoperit de sistem.

               (90)

               Creditele pentru taxe acordate în temeiul SHIS nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru a plăti taxele pentru importul de mijloace de producție utilizate pentru a fabrica produse încadrate în unul dintre sectoarele acoperite.

               (91)

               Dacă un solicitant a beneficiat de un nivel zero al taxelor în cadrul sistemului taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (EPCG) timp de un an, acesta nu este eligibil în cadrul SHIS pentru exporturile efectuate în anul respectiv.

               (92)

               Sistemul a fost introdus în 2009 pentru exporturile efectuate între 2009-2010 și 2010-2011 și de atunci a fost prelungit anual. Ultima prelungire (conform Notificării nr. 07/2012 – Sistemul vamal, de la data de 9 martie 2012) a prelungit perioada de validitate a sistemului până la 31 martie 2013.

               (93)

               S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, creditele pentru taxe SHIS pot fi înscrise ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.

               (94)

               Ancheta a arătat că o societate inclusă în eșantion a utilizat acest sistem în cursul PAR, în timp ce cealaltă nu a fost eligibilă ca urmare a prevederii expuse în considerentul (90).

         (d)   Concluzie privind SHIS

               (95)

               SHIS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit pentru taxe SHIS este o contribuție financiară din partea guvernului indian, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de guvernul indian. De asemenea, creditul pentru taxe SHIS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

               (96)

               De asemenea, SHIS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

               (97)

               Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Creditul pentru taxe va fi folosit în cele din urmă pentru a plăti taxele asupra importurilor de mijloace de producție, care nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât ele nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.

         (e)   Calculul valorii subvenției

               (98)

               Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată pe baza avantajului conferit beneficiarului care a fost constatat în cursul PAR, conform înscrierii de către producătorul-exportator cooperant, în conformitate cu principiile contabilității de angajament, ca venituri în stadiul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost repartizată pe întreaga cifră de afaceri realizată la export în cursul PAR (numitor adecvat), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

               (99)

               Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul PAR pentru singurul producător-exportator cooperant care a utilizat sistemul este de 1 %.

         6.   Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods scheme – EPCGS)

   (a)   Temei juridic

               (100)

               Descrierea detaliată a EPCGS se găsește în capitolul 5 din PCE 09-14, precum și în capitolul 5 din MP I 09-14.

         (b)   Eligibilitate

               (101)

               În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii.

         (c)   Aplicare practică

               (102)

               Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu reducere de taxe. În acest scop, guvernul indian emite, la cerere și cu condiția plății unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import de 3 %, aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform PCE 09-14, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.

               (103)

               Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de mijloace de producție poate să beneficieze el însuși acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent operațiunilor asimilate exporturilor pentru mijloacele de producție furnizate unui titular de licență EPCGS.

         (d)   Concluzie privind EPCGS

               (104)

               EPCGS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea guvernului indian, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care guvernul indian le-ar fi obținut în mod normal. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.

               (105)

               De asemenea, EPCGS e condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, se consideră că acesta este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

               (106)

               Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu intră în sfera de aplicare a unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.

         (e)   Calculul valorii subvenției

               (107)

               Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PAR, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei în India a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

               (108)

               În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PAR (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

               (109)

               Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul PAR pentru societățile incluse în eșantion a fost de 0,55 % și respectiv 0,56 %.

         7.   Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS)

               (110)

               S-a stabilit că numai o societate inclusă în eșantion a utilizat acest sistem în cursul PAR. Ancheta a stabilit faptul că avantajul obținut de societate a fost neglijabil, și, prin urmare, sistemul AAS nu a fost analizat în profunzime.

         8.   Sistemul de stimulente din statul Bengalul de Vest 1999 (West Bengal Incentive Scheme – WBIS 1999)

   (a)   Temei juridic

               (111)

               Descrierea detaliată a acestui sistem, astfel cum este aplicat de guvernul statului Bengalul de Vest (GBV), este inclusă în Notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 a departamentului comerțului și industriei din cadrul GBV.

         (b)   Eligibilitate

               (112)

               Societățile care creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o extindere la scară largă a unei unități industriale existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a beneficia de avantajele acordate în temeiul acestui sistem. Există însă o listă exhaustivă de industrii neeligibile (listă negativă) care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate să beneficieze de aceste stimulente.

         (c)   Aplicare practică

               (113)

               Statul Bengalul de Vest acordă întreprinderilor industriale eligibile stimulente sub forma anumitor avantaje, inclusiv scutirea de taxa pe vânzări percepută la nivel central (CST) și o remitere a taxei centrale pe valoarea adăugată (CENVAT) pentru vânzările de produse finite, pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic din acest stat.

               (114)

               În cadrul acestui sistem, societățile trebuie să investească în regiuni mai puțin dezvoltate. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități teritoriale din Bengalul de Vest, sunt clasificate în categorii diferite în funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând, totodată, regiuni dezvoltate care sunt excluse de la aplicarea sistemelor de stimulente. Principalele criterii pentru stabilirea valorii stimulentelor sunt dimensiunea investiției și zona în care întreprinderea este sau urmează să se situeze.

               (115)

               S-a stabilit că o societate inclusă în eșantion a utilizat acest sistem în cursul PAR.

         (d)   Concluzie

               (116)

               Acest sistem acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Sistemul constituie o contribuție financiară a GBV, dat fiind că stimulentele acordate, în cazul de față scutiri de la CST și remiterea CENVAT pentru vânzările de produse finite, diminuează veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal. De asemenea, aceste stimulente oferă un avantaj întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în mod normal exigibile îi îmbunătățește situația financiară.

               (117)

               Mai mult decât atât, acest sistem este specific la nivel regional în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece el este accesibil numai anumitor societăți care au investit în anumite zone geografice desemnate, aflate sub jurisdicția statului în cauză. Sistemul nu este accesibil societăților stabilite în afara acestor zone și, de asemenea, nivelul avantajului acordat diferă în funcție de zonă.

               (118)

               Prin urmare, WBIS 1999 poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

         (e)   Calculul valorii subvenției

               (119)

               Valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii taxei pe vânzări și a taxei CENVAT pentru vânzările de produse finite, exigibile în mod normal în perioada anchetei de reexaminare, dar care nu au fost achitate în temeiul acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost repartizată pe ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția nu este condiționată de exporturi și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Nivelul subvenției obținute a fost de 1,36 %.

         9.   Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii

               (120)

               Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem, variază între 7,53 % și 8,17 %, pentru producătorii-exportatori investigați.

                           SISTEM

                           DEPB

                           DDS

                           FMS

                           SHIS

                           EPCGS

                           WBIS

                           Total

                           SOCIETATE

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Dhunseri Petrochem & Tea Limited

                           3,78

                           1,65

                           0,19

                           zero

                           0,55

                           1,36

                           7,53

                           Reliance Industries Limited

                           4,42

                           1,32

                           0,87

                           1,0

                           0,56

                           zero

                           8,17

         10.   Concluzii privind probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării

               (121)

               În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapariția subvenționării.

               (122)

               Astfel cum se arată în considerentele (26)-(118) de mai sus, s-a stabilit că în cursul PAR exportatorii indieni ai produsului în cauză au continuat să beneficieze de o subvenționare care poate face obiectul măsurilor compensatorii, acordată de autoritățile indiene.

               (123)

               Sistemele de subvenții conferă avantaje recurente și nu există niciun indiciu că avantajele respective urmează să fie eliminate într-un viitor previzibil. De asemenea, orice exportator poate fi eligibil pentru mai multe sisteme de subvenționare.

               (124)

               S-a examinat de asemenea dacă retragerea măsurilor ar determina un volum important de exporturi către Uniune.

               (125)

               India este un mare producător al produsului în cauză. Pe baza datelor colectate în cursul anchetei, capacitatea de producție a Indiei în cursul PAR a fost de circa 700 000 - 900 000 de tone, existând planuri de extindere a capacității de producție la 1 600 000 - 1 800 000 de tone până în 2014. Prin urmare, se estimează că supracapacitatea în raport cu cererea internă va atinge circa 600 000 - 700 000 de tone în 2014, ceea ce ar reprezenta 21-25 % din consumul total din Uniune în PAR.

               (126)

               În aceste circumstanțe, producătorii indieni ai produsului în cauză depind în mare măsură de vânzările la export și există probabilitatea ca volumul exporturilor către Uniune, care era deja semnificativ în cursul PAR, să crească dacă măsurile ar fi retrase.

               (127)

               Un producător-exportator a declarat că după 2014 supracapacitatea va scădea, prin urmare situația supracapacității ar fi doar temporară. Se precizează că s-a constatat că presupusa scădere a supracapacității după 2014 corespunde proiecțiilor din cadrul raportului privind situația pieței. Prin urmare, s-a concluzionat că această declarație nu este de natură să modifice analiza cu privire la evoluția supracapacităților.

               (128)

               În urma comunicării, un producător-exportator a susținut că este inevitabilă crearea unor supracapacități temporare importante, întrucât, în general, creșterea capacității de producție se poate realiza numai în salturi substanțiale, având în vedere dimensiunile minime ale uzinelor moderne de PET. În replică la această remarcă, trebuie observat faptul că în cursul PAR și în anul următor s-au înregistrat creșteri ale capacității de producție de cel puțin 150 000-200 000 de tone. Prin urmare, motivul invocat nu poate justifica în întregime supracapacitatea disponibilă pentru exporturi menționată la considerentul (125). În orice caz, cauza invocată a supracapacității disponibile pentru exporturi nu este relevantă în acest context. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

               (129)

               Unele părți au susținut că supracapacitatea disponibilă pentru exporturi care se acumulează în India ar putea fi absorbită și de alte țări terțe și că, prin urmare, supracapacitatea disponibilă pentru exporturi calculată de Comisie nu a fost corect evaluată. Nu s-a presupus sub nicio formă că supracapacitatea disponibilă pentru exporturi va fi integral direcționată către Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

               (130)

               Ținând cont de cele de mai sus, se poate concluziona că există probabilitatea unei continuări a subvenționării.

         D.   DEFINIREA INDUSTRIEI UNIUNII

               (131)

               Produsul similar este fabricat de 13 producători cunoscuți din Uniune. Aceștia reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi în continuare denumiți „industria din Uniune”.

               (132)

               Doisprezece producători cunoscuți din Uniune, reprezentați de reclamant în cazul de față, au cooperat și au sprijinit ancheta. Un alt producător cunoscut din Uniune nu a cooperat la prezenta reexaminare.

               (133)

               Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, precum răspunsurile la chestionare, datele Eurostat și cererea de reexaminare, au fost utilizate pentru a stabili producția totală din Uniune în cursul PAR.

               (134)

               Piața PET din Uniune se caracterizează printr-un număr relativ ridicat de producători, aparținând, de obicei, unor grupuri de mai mari dimensiuni, cu sediul în afara Uniunii. Între 2000 și 2012, industria PET a Uniunii a trecut prin mai multe procese de tranziție. Piața este angajată într-un proces de consolidare și a cunoscut recent o serie de preluări și de închideri. Noi materiale, precum PET reciclat și bio-PET, continuă să fie dezvoltate, în paralel cu dezvoltarea relativ recentă a unei industrii a reciclării.

               (135)

               În urma comunicării, unele părți au susținut că descrierea situației industriei din Uniune nu este exactă, întrucât cinci dintre producători aparțin de fapt unui grup transnațional mare, iar alți trei producători sunt afiliați unor companii din domeniul ambalajelor din PET. Niciunul dintre aceste fapte nu contrazice descrierea furnizată în considerentul (134), în care se afirmă în mod explicit că producătorii din Uniune aparțin, de obicei, unor grupuri mai mari, în concordanță cu cele comunicate. Impactul acestei concentrări este abordat în considerentul (207) de mai jos. Evaluarea impactului pieței captive este analizată în considerentele (202)-(204) de mai jos.

               (136)

               Astfel cum se indică mai sus, având în vedere numărul relativ mare al producătorilor cooperanți din Uniune, a fost selectat un eșantion de patru producători din Uniune, reprezentând peste 50 % din producția și vânzările din producția totală a Uniunii a produsului similar în cursul PAR.

         E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

   1.   Consumul la nivelul Uniunii

               (137)

               Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, datele privind volumul importurilor furnizate de Eurostat și, în cazul producătorului din Uniune care nu a cooperat, estimări bazate pe cererea de reexaminare.

               (138)

               După o creștere inițială în 2009 și 2010, consumul a înregistrat o ușoară scădere de 2 % în PAR, în comparație cu 2008, înregistrându-se 2 802 milioane de tone în PAR.

                  Tabelul 1

                  Consum

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volum (tone)

                           Consum

                           2 868 775

                           2 934 283

                           2 919 404

                           2 802 066

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              102

                              102

                              98

                                          Surse:

                                       răspunsurile la chestionare, datele Eurostat și cererea de reexaminare

         2.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din India

               (139)

               În ciuda măsurilor în vigoare, importurile din India au crescut mai mult decât dublu în cursul perioadei examinate, de la 46 313 tone în 2008 la 96 678 de tone în PAR.

               (140)

               Cota de piață a Indiei a crescut în consecință, de la 1,6 % în 2008 la 3,5 % în PAR, atingând un nivel semnificativ superior cotei de piață stabilite în ultima reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (0,3 %).

               (141)

               Prețul mediu a fost de 1 285 EUR/tonă în PAR. Aceasta reflectă o creștere a prețului de 22 % în cursul perioadei examinate, care a fost obținută în PAR după o scădere inițială de 21 % în 2009.

                  Tabelul 2

                  Importuri provenite din India

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor (tone)

                           46 313

                           44 482

                           83 691

                           96 678

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              96

                              181

                              209

                           Preț mediu

                           1 054

                           834

                           1 031

                           1 285

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              79

                              98

                              122

                           Cota de piață a importurilor (%)

                           1,6

                           1,5

                           2,9

                           3,5

                                          Sursa:

                                       Eurostat

         3.   Importuri din alte țări terțe

   (a)   Importuri din Thailanda, Taiwan, Malaysia, Indonezia

               (142)

               După cum s-a menționat anterior, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping referitoare la importurile din India, Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda s-a realizat în paralel cu prezenta anchetă.

               (143)

               Importurile din Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda au crescut cu 56 % în cursul perioadei examinate, în ciuda unui declin de 59 % până în 2010. Cu toate acestea, volumul total al importurilor a rămas sub nivelul de minimis.

               (144)

               Cota de piață corespunzătoare a crescut în consecință de la 0,7 % în 2008 la 1,1 % în PAR.

               (145)

               Prețul mediu a fost de 1 310 EUR/tonă în PAR, cu 1,5 % sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Aceasta reflectă o creștere a prețului de 27 % în cursul perioadei examinate, care s-a produs în PAR după o scădere inițială de 18 % în 2009.

                  Tabelul 3

                  Importuri din Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor din Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda (tone)

                           19 078

                           12 127

                           7 762

                           29 836

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              64

                              41

                              156

                           Cota de piață a importurilor din Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda (%)

                           0,7

                           0,4

                           0,3

                           1,1

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              62

                              40

                              160

                           Prețul importurilor (EUR/tonă)

                           1 030

                           843

                           1 055

                           1 310

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              82

                              102

                              127

                                          Sursa:

                                       Eurostat

         (b)   Importurile din China, Emiratele Arabe Unite (EAU), Iran și Pakistan

               (146)

               Importurile din alte țări terțe care fac obiectul unor măsuri antidumping a scăzut cu 69 % în perioada examinată, după o creștere de 49 % în 2009. Numai importurile din China au rămas stabile.

               (147)

               Cota de piață a țărilor în cauză a scăzut de la 8,2 % în 2008 la 2,6 % în PAR, acest lucru fiind valabil în special pentru EAU (1,7 % în PAR) și China (0,6 % în PAR).

               (148)

               Prețul mediu a fost de 1 258 EUR/tonă în PAR, cu 5,5 % sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Aceasta reflectă o creștere a prețului de 24 % în cursul perioadei examinate, care a fost obținută în PAR după o scădere inițială de 22 % în 2009.

                  Tabelul 4

                  Importuri din China, EAU, Iran și Pakistan

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor din China, EAU, Iran și Pakistan (tone)

                           235 913

                           351 798

                           188 776

                           72 054

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              149

                              80

                           31

                           Cota de piață a importurilor din China, EAU, Iran și Pakistan (%)

                           8,2

                           12,0

                           6,5

                           2,6

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              146

                              79

                              31

                           Prețul importurilor (EUR/tonă)

                           1 016

                           789

                           949

                           1 258

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              78

                              93

                              124

                                          Sursa:

                                       Eurostat

         (c)   Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri

               (149)

               Volumul importurilor din alte țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri, inclusiv Oman, Coreea de Sud, Rusia, Mexic și Arabia Saudită, a crescut cu 59 % în perioada examinată, după o creștere de 71 % în 2009. Între 2009 și PAR, Oman au devenit cel mai mare exportator în Uniune.

               (150)

               Cota de piață a țărilor respective a crescut de la 9,7 % în 2008 la 15,8 % în PAR, în special din cauza creșterii de 4,3 % înregistrate de importurile din Oman. Cota de piață a Coreei de Sud a fost de 4 % în PAR, cu 5 % sub nivelul cel mai ridicat, atins în 2009.

               (151)

               Prețul mediu a fost de 1 273 EUR/tonă, cu 4,3 % sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Aceasta reflectă o creștere a prețului de 10 % în cursul perioadei examinate, care a fost obținută în 2010 și în PAR după o scădere inițială de 24 % în 2009. Prețul mediu al importurilor din Oman a fost de 1 310 EUR/tonă în PAR, cu 1,5 % sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Prețul mediu al importurilor din Coreea de Sud a fost de 1 294 EUR/tonă, cu 2,7 % sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune.

                  Tabelul 5

                  Importuri din alte țări terțe

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor din alte țări terțe (tone)

                           279 188

                           478 570

                           469 753

                           442 692

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              171

                              168

                              159

                           Cota de piață a importurilor din alte țări terțe (%)

                           9,7

                           16,3

                           16,1

                           15,8

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              168

                              165

                              162

                           Prețul importurilor (EUR/tonă)

                           1 156

                           879

                           997

                           1 273

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              76

                              86

                              110

                           Exportatori principali (tone)

                           Oman

                           0

                           52 632

                           95 646

                           120 286

                           Coreea de Sud

                           177 341

                           254 451

                           183 801

                           114 346

                           Rusia

                           546

                           546

                           3

                           50 427

                           Mexic

                           2 650

                           1 879

                           29 039

                           29 409

                           Arabia Saudită

                           230

                           20 454

                           50 108

                           24 756

                           Alte țări

                           98 422

                           148 609

                           111 156

                           103 468

                                          Sursa:

                                       Eurostat

         4.   Situația economică a industriei din Uniune

               (152)

               În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, au fost analizați toți factorii și indicatorii economici care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată.

               (153)

               În scopul analizei prejudiciului, au fost stabiliți indicatori ai prejudiciului la următoarele două niveluri:

                           —

                           indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, forța de muncă, productivitatea, marjele de subvenționare și restabilirea în urma practicilor anterioare de subvenționare) au fost evaluați la nivelul întregii producții din Uniune, pentru toți producătorii din Uniune, pe baza informațiilor obținute de la industria din Uniune, a cererii de reexaminare și a statisticilor aflate la dispoziția publicului;

                           —

                           indicatorii microeconomici (stocuri, prețuri medii unitare, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) au fost analizați pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor comunicate de aceștia.

               (154)

               Un producător din Uniune inclus în eșantion a renunțat la una dintre instalațiile sale de producție în iunie 2010. Aceasta a fost preluată de alt producător din Uniune. Având în vedere că analiza indicatorilor macroeconomici se bazează pe datele colectate de la toți producătorii din Uniune, cesiunea nu a avut niciun impact asupra sferei de aplicare a indicatorilor individuali ai analizei prejudiciului.

               (155)

               Ca punct preliminar al analizei, trebuie explicat că anumite evenimente economice care au avut loc la nivel mondial între sfârșitul lui 2010 și începutul lui 2011 au avut un impact asupra situației pe piața Uniunii, în special în ceea ce privește prețurile și volumul vânzărilor produsului similar. În această perioadă, stocurile de bumbac au scăzut, ceea ce a dus la o creștere a cererii de fibre din poliester pe piața asiatică. PET și fibrele din poliester depind în mare măsură în amonte de aceleași materii prime, și anume acidul tereftalic purificat (PTA). Creșterea cererii de fibre din poliester a determinat o ofertă insuficientă de PTA și, prin urmare, creșterea prețurilor PET. Deoarece producătorii de PET din Orientul Mijlociu depind, de asemenea, de PTA din Asia, această situație a determinat reducerea bruscă a importurilor de PET în Uniune. În același timp, principalii furnizori de PTA din Uniune au declarat o „situație de forță majoră”, care a avut drept rezultat restricții suplimentare ale producției interne de PET.

         4.1.   Observațiile părților

               (156)

               Unele părți au contestat validitatea analizei prejudiciului pe motiv că aceasta s-a bazat pe informații deficitare, ceea ce a afectat dreptul la apărare al părților interesate. Au fost formulate în special argumentele prezentate în continuare.

               (157)

               Unele părți au susținut că informațiile colectate de la producătorii din Uniune nu erau conforme cu instrucțiunile de completare a chestionarului, conform cărora datele provenind de la societăți diferite nu trebuiau să fie agregate. Prin urmare, s-a susținut că informațiile colectate erau inexacte și incomplete, având în vedere că cifrele raportate au fost agregate per entitate inclusă în eșantion. Se precizează că informațiile au fost colectate în mod corespunzător și verificate la fața locului. S-a considerat că informațiile colectate acordă o imagine suficient de exactă a industriei din Uniune și, prin urmare, afirmația menționată anterior a trebuit să fie respinsă. În urma comunicării, părțile și-au reiterat afirmația. Nu au fost prezentate argumente sau dovezi noi. Unele părți și-au reiterat afirmația conform căreia datele furnizate de o companie inclusă în eșantion sunt incomplete întrucât nu se referă la grupul întreg, ci numai la entitatea selecționată din cadrul grupului. Această observație a fost abordată în etapa de eșantionare, după cum se explică în considerentul 18 de mai sus.

               (158)

               Aceleași părți au susținut că Comisia a încercat să remedieze presupusele deficiențe ale informațiilor colectate prin trimiterea unor chestionare suplimentare. În această privință, este necesar să se precizeze că, într-adevăr, Comisia a trimis chestionare suplimentare, însă acestea au vizat doar producătorii din Uniune neincluși în eșantion, în vederea colectării de informații privind indicatorii macroeconomici relevanți pentru evaluarea prejudiciului; prin urmare, scopul a fost acela de a completa informațiile furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În urma comunicării, unele părți și-au reiterat afirmația, fără a aduce argumente noi și fără a prezenta dovezi noi. Prin urmare, afirmațiile părților au trebuit să fie respinse.

               (159)

               De asemenea, aceleași părți au afirmat că informațiile furnizate de producătorii incluși în eșantion nu au respectat obligațiile de la articolul 29 din regulamentul de bază, deoarece informații care nu aveau un caracter confidențial au fost furnizate ca informații confidențiale și, prin urmare, au fost excluse din dosarul accesibil publicului. În această privință, se precizează că informațiile au fost clasificate drept informații cu acces limitat în conformitate cu cererea părții care le-a transmis. La cererea părților, statutul de confidențialitate al informațiilor transmise a fost reexaminat și, dacă a fost necesar, informațiile au fost reclasificate drept accesibile consultării de către părțile interesate, după aprobarea societăților în cauză. Prin urmare, și această afirmație a fost respinsă.

         4.2.   Indicatori macroeconomici

   (a)   Producție

               (160)

               În contextul pierderii cotei de piață de către industria din Uniune [discutată în considerentul (164(de mai jos], producția din Uniune a scăzut cu 11 % între 2008 și PAR. Declinul înregistrat de producția Uniunii a fost întrerupt doar în 2010, când aceasta a înregistrat un nivel mai ridicat decât cel din 2009, dar a rămas totuși cu 4 % sub nivelul din 2008. Producția a scăzut și mai mult în cursul PAR.

                  Tabelul 6

                  Producția totală a Uniunii

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Producție (tone)

                           2 327 169

                           2 107 792

                           2 239 313

                           2 068 717

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              91

                              96

                              89

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

         (b)   Capacitatea de producție și utilizarea capacității

               (161)

               Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 23 % între 2008 și PAR. Această tendință este legată de închiderea mai multor unități de producție, compensată parțial de deschiderea unor noi fabrici.

               (162)

               Utilizarea capacității a crescut de la 75 % în 2008 la 86 % în cursul PAR. Creșterea utilizării capacității trebuie analizată în contextul eforturilor de restructurare depuse de industria din Uniune, explicate în considerentul (134) de mai sus.

                  Tabelul 7

                  Capacitatea de producție și utilizarea capacității

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Capacitatea de producție (tone)

                           3 118 060

                           2 720 326

                           2 625 244

                           2 393 516

                              Indice

                              100

                              87

                              84

                              77

                           Utilizarea capacității (%)

                           75

                           77

                           85

                           86

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              104

                              114

                              116

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

         (c)   Volumul vânzărilor

               (163)

               Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a avut aceeași evoluție ca și producția, cu o reducere de 6 % în cursul perioadei examinate.

                  Tabelul 8

                  Vânzările totale în Uniune ale industriei din Uniune

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Vânzări (tone)

                           2 288 283

                           2 047 305

                           2 169 423

                           2 160 807

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              89

                              95

                              94

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

         (d)   Cota de piață

               (164)

               După o primă scădere de 13 % în 2009, industria din Uniune a recâștigat o parte din cota de piață pierdută de EAU, Coreea de Sud, Iran și Pakistan, în pofida creșterii volumului importurilor din India, Oman și alte țări terțe (Rusia, Mexic și Arabia Saudită) în aceeași perioadă. În ansamblu, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate.

                  Tabelul 9

                  Cota de piață a industriei din Uniune

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Cota de piață a industriei din Uniune (%)

                           80

                           70

                           74

                           77

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              87

                              93

                              97

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare și datele Eurostat

         (e)   Creșterea

               (165)

               Piața a stagnat în cursul perioadei examinate. Nu a existat o creștere de care să poată beneficia industria din Uniune; dimpotrivă, în ciuda eforturilor de restructurare, industria din Uniune a continuat să piardă din cota de piață în raport cu importurile în creștere, în special cele provenind din țări care nu fac obiectul unor măsuri. Ușoara scădere a consumului în cursul PAR trebuie analizată în contextul penuriei temporare de materie primă (PTA) din Uniune, precum și de pe piața mondială.

         (f)   Forța de muncă și productivitatea

               (166)

               Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune a scăzut cu 41 % între 2008 și PAR. Scăderea a fost constantă în cursul perioadei examinate, inclusiv în 2010, când producția a crescut [a se vedea considerentul (160) de mai sus]. Având în vedere creșterea productivității, această scădere reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din Uniune.

               (167)

               Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 50 % în perioada examinată. Această situație reflectă faptul că producția s-a redus într-un ritm mai lent decât nivelul ocupării forței de muncă și indică eficiența sporită a industriei din Uniune. Acest lucru este evident mai ales pentru anul 2010, când producția a crescut în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut iar productivitatea a fost cu 37 % mai mare decât în 2008.

                  Tabelul 10

                  Forța de muncă și productivitatea

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Număr de angajați

                           2 060

                           1 629

                           1 449

                           1 218

                              Indice

                              100

                              79

                              70

                              59

                           Productivitate (tonă/angajat)

                           1 130

                           1 294

                           1 545

                           1 698

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              115

                              137

                              150

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare

         (g)   Importanța marjei efective de subvenție

               (168)

               În ceea ce privește impactul marjei efective de subvenție a importurilor din India asupra industriei din Uniune, ținând seama de sensibilitatea pieței acestui produs la evoluția prețurilor, impactul nu poate fi considerat neglijabil. Trebuie remarcat că acest indicator are o importanță mai mare în contextul analizei privind probabilitatea reapariției prejudiciului. În cazul expirării măsurilor, este probabil ca importurile subvenționate să revină în cantități și la prețuri care ar face ca impactul marjei de subvenție să fie semnificativ.

         (h)   Restabilirea în urma practicilor anterioare de subvenționare

               (169)

               Cu toate că indicatorii examinați anterior indică o anumită redresare a situației economice a industriei din Uniune, după instituirea măsurilor compensatorii definitive în 2001, ei arată, de asemenea, că industria din Uniune continuă să fie vulnerabilă.

         4.3.   Indicatori microeconomici

   (a)   Stocuri

               (170)

               Nivelul stocurilor a fost cu 24 % mai ridicat în PAR față de nivelul din 2008. Cu toate acestea, stocurile au rămas la nivelurile stabilite anterior în raport cu producția, adică între 5 % și 6 %.

                  Tabelul 11

                  Stocuri

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Stocuri finale

                           51 495

                           54 808

                           54 314

                           64 069

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              106

                              105

                              124

                                          Sursa:

                                       răspunsuri la chestionar

         (b)   Evoluția prețurilor

               (171)

               În ceea ce privește evoluția prețurilor, după o primă scădere în 2009 (-16 %), cauzată în principal de criza economică, în 2010 prețurile s-au apropiat de nivelul din 2008. A urmat o creștere puternică a prețului mediu unitar în cursul PAR, în urma căreia creșterea înregistrată în cursul perioadei examinate s-a ridicat la 25 %.

               (172)

               Creșterea bruscă a prețurilor din cursul PAR trebuie privită în contextul evoluțiilor neașteptate ale pieței bumbacului de la sfârșitul anului 2010 și din primul trimestru din 2011. Astfel cum se menționează mai sus [în considerentul (155)], nivelul excepțional de ridicat al prețurilor bumbacului a determinat o trecere către fibrele de poliester, care se află în concurență cu PET pentru aceeași materie primă. Creșterea cererii de materie primă, în special de PTA, a determinat creșterea prețurilor PET din Asia și din Orientul Mijlociu, cu repercusiuni asupra prețurilor PET din Uniune. Creșterea prețului din Uniune la momentul respectiv a fost amplificată de penuria pe termen scurt de PTA înregistrată în Uniune din cauza situației de forță majoră declarate de unul dintre producătorii de PTA din Uniune.

                  Tabelul 12

                  Preț unitar de vânzare în Uniune

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Preț unitar de vânzare în Uniune (EUR/tonă)

                           1 066

                           891

                           1 045

                           1 330

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              84

                              98

                              125

                                          Sursa:

                                       răspunsuri la chestionar

         (c)   Factorii care influențează prețurile de vânzare

               (173)

               Prețurile de vânzare ale PET urmează tendințele prețurilor principalelor sale materii prime (în principal PTA și monoetilenglicolul – MEG), care constituie până la 90 % din costul total al PET. PTA este un derivat al petrolului, iar prețul său fluctuează în funcție de prețul țițeiului. Acest fapt determină un nivel ridicat de volatilitate a prețurilor PET.

               (174)

               De asemenea, PET se află în concurență cu fibrele de poliester în ceea ce privește materia primă PTA, de care fibrele de poliester depind în aceeași măsură ca PET. Întrucât în industria textilă fibrele de poliester constituie o alternativă a bumbacului, prețul PET este, de asemenea, sensibil la evoluțiile de pe piața bumbacului.

         (d)   Salariile

               (175)

               Salariile medii s-au redus cu 7 % în cursul perioadei examinate. Această reducere a avut loc în PAR și a amplificat creșterea productivității menționată mai sus [a se vedea considerentul (167)].

                  Tabelul 13

                  Salariile

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Salarii (medie per persoană)

                           54 512

                           56 014

                           54 876

                           50 784

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              103

                              101

                              93

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar

         (e)   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

               (176)

               Rentabilitatea și randamentul investițiilor s-au îmbunătățit semnificativ între 2008 și PAR. Profiturile din vânzări de pe piața Uniunii au crescut de la -7,9 % în 2008 la 5,3 % în PAR, iar randamentul investițiilor a crescut de la -9,6 % la 10,6 %. Anul 2008 a fost afectat de rezultatele deosebit de slabe ale unui producător din Uniune. Cu toate acestea, îmbunătățirea situației financiare a industriei din Uniune în 2009 și 2010, când prețurile au fost sub nivelul lor din 2008, demonstrează relația slabă dintre prețuri și rentabilitate. Ameliorarea rentabilității pare însă strâns corelată cu îmbunătățirea utilizării capacității și cu creșterea productivității, observate mai sus.

               (177)

               Datorită evoluțiilor pieței mondiale de la sfârșitul lui 2010 și începutul lui 2011, precum și a eforturilor de restructurare și a câștigurilor de eficacitate descrise mai sus, industria din Uniune a reușit să-și îmbunătățească rentabilitatea în 2010, atingând nivelul de 5,3 % în PAR.

               (178)

               O parte interesată a susținut că această evoluție a fost neașteptată și excepțională, și, prin urmare, nu trebuie considerată a fi reprezentativă pentru situația generală a industriei din Uniune.

               (179)

               În această privință, trebuie remarcat că industria din Uniune a fost în măsură să beneficieze de creșterile de preț ale PET de la sfârșitul lui 2011 și începutul lui 2012 deoarece ea stabilise prețul PTA înainte ca evenimentele descrise mai sus să se fi produs pe piață. Pe baza surselor statistice privind evoluția în perioada de după PAR, prezentate de către părți, marjele de profit ale producătorilor de PET au scăzut substanțial în 2012. Acest fapt confirmă că rentabilitatea din 2011 (PAR) a fost în mare măsură influențată de evenimente economice globale neașteptate și temporare [a se vedea considerentul (155)], care au șanse minime de a reapărea, și nu pot fi considerate permanente și reprezentative pentru situația industriei din Uniune.

                  Tabelul 14

                  Rentabilitatea și randamentul investițiilor

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Rentabilitatea vânzărilor Uniunii (%)

                           –7,9

                           1,6

                           4,8

                           5,3

                              Indice

                              100

                              221

                              261

                              267

                           Randamentul investițiilor (%)

                           –9,6

                           2,3

                           8,9

                           10,6

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              224

                              292

                              310

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar

         (f)   Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capital

               (180)

               Fluxurile de lichidități s-au îmbunătățit în mod semnificativ în perioada examinată, reflectând recenta îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune.

                  Tabelul 15

                  Fluxul de lichidități

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Fluxul de lichidități (EUR)

                           –59 419 394

                           40 940 883

                           96 614 649

                           103 761 169

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              269

                              363

                              375

                           În % din cifra de afaceri

                           –5,9

                           4,5

                           8,3

                           7,5

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              176

                              242

                              229

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar

               (181)

               Nu au existat indicii specifice că industria din Uniune s-ar fi confruntat cu dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalului, în special deoarece producătorii din Uniune fac parte din grupuri mai mari.

         (g)   Investiții

               (182)

               Nivelul investițiilor a fost în general cu 35 % mai scăzut în cursul perioadei examinate. Investițiile inițiale realizate în 2008 au fost reduse drastic în 2009, iar situația nu s-a redresat de atunci.

                  Tabelul 16

                  Investiții

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Investiții (în mii EUR)

                           72 341 598

                           5 404 705

                           15 994 659

                           47 217 003

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              7

                              22

                              65

                                          Sursa:

                                       răspunsurile la chestionar

         5.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

               (183)

               Analiza datelor macroeconomice a indicat că în cursul perioadei examinate industria din Uniune și-a redus volumul producției și al vânzărilor. Cota de piață a industriei din Uniune nu s-a redresat pe deplin după scăderea inițială din 2009, înregistrând o scădere totală de 3 puncte procentuale în cursul perioadei examinate (până la 77 % în PAR). Declinul ocupării forței de muncă și al capacității este rezultatul restructurării în curs și trebuie privit în contextul unei utilizări a capacității și al unei productivități în creștere.

               (184)

               În același timp, majoritatea indicatorilor microeconomici relevanți au arătat semne de îmbunătățire. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități au crescut semnificativ, în special în 2010 și în cursul PAR. Pe de altă parte, investițiile au scăzut dramatic în 2009 și nu s-au redresat de atunci.

               (185)

               În ansamblu, situația economică a sectorului s-a îmbunătățit. Aceste îmbunătățiri sunt însă relativ recente și se datorează într-o anumită măsură evoluțiilor neprevăzute și temporare ale pieței de la sfârșitul lui 2010 și începutul lui 2011 [a se vedea considerentul (155) de mai sus]. Acest lucru pare a fi susținut de informațiile disponibile privind evoluția marjei industriei din Uniune în 2012 [a se vedea considerentul (179) de mai sus], care arată o reducere comparativ cu PAR.

               (186)

               Având în vedere analiza de mai sus, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit și nu pare a exista un prejudiciu important. Cu toate acestea, în ciuda tendințelor aparent pozitive și a eforturilor de restructurare semnificative, situația industriei din Uniune este încă fragilă.

               (187)

               În urma comunicării, unele părți au contestat concluzia conform căreia industria din Uniune este încă fragilă, susținând că industria din Uniune are o poziție solidă și s-a transformat în mod substanțial din 1999. Se observă că, în conformitate cu explicațiile de mai sus [considerentul (184)], în pofida constatării, pe ansamblu, a unei îmbunătățiri și a unei consolidări, nu toți indicatorii economici au avut o evoluție pozitivă în perioada examinată. De exemplu, volumul producției și al vânzărilor, precum și cota de piață au înregistrat scăderi. De asemenea, îmbunătățirile au fost înregistrate relativ recent și, având în vedere scăderea dramatică a rentabilității din 2012, par să fi fost de scurtă durată. Prin urmare, s-a considerat că, deși nu s-a dovedit existența unui prejudiciu material în cursul PAR, industria din Uniune era încă fragilă. Acest argument a fost, prin urmare, respins.

               (188)

               În urma comunicării, unele părți au contestat utilizarea datelor referitoare la perioada de după PAR pentru analiza situației economice a industriei din Uniune. În replică la această afirmație se confirmă că situația industriei din Uniune a fost evaluată pentru perioada examinată și, în acest sens, nu s-a constatat niciun prejudiciu material. Cu toate acestea, evoluția rentabilității industriei din Uniune după PAR este, în acest caz, relevantă în special în contextul caracterului excepțional al evoluțiilor pieței globale la sfârșitul anului 2010 și începutul anului 2011. Este, de asemenea, ilustrată volatilitatea tipică acestui sector. Prin urmare, argumentul se respinge.

         F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

   1.   Impactul volumului estimat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

               (189)

               Ancheta a arătat că importurile din India au continuat să fie subvenționate și că nu există indicații că subvenționarea urmează să fie redusă sau întreruptă.

               (190)

               O analiză prospectivă privind volumul probabil al importurilor din India în Uniune a arătat că, dată fiind supracapacitatea disponibilă pentru exporturi [a se vedea considerentul (125) de mai sus], nivelurile prețurilor din Uniune și atractivitatea pieței Uniunii, este probabil ca, dacă măsurile ar fi abrogate, importurile din India să crească până la niveluri superioare celor atinse în PAR. Ținând cont de creșterea planificată a capacității, se estimează că supracapacitatea disponibilă pentru exporturi va atinge circa 600 000 - 700 000 de tone în viitorul apropiat, ceea ce ar reprezenta circa 21-25 % din consumul total din Uniune în PAR.

               (191)

               Ca urmare a continuării subvenționării, se prevede că dacă măsurile împotriva Indiei ar fi retrase prețurile importurilor din India ar scădea și mai mult. De asemenea, dat fiind că exportatorii se vor confrunta cu concurența importurilor la prețuri mici provenind din alte țări, este probabil ca aceștia să-și reducă și mai mult prețurile pentru a-și mări cota pe piața Uniunii.

               (192)

               În acest context, este probabil ca industria din Uniune să se confrunte cu un volum substanțial de importuri din India la prețuri subvenționate, sub prețurile medii ale industriei din Uniune, care ar afecta situația economică recent îmbunătățită a acesteia. Prin urmare, este probabil ca prejudiciul material să reapară dacă măsurile împotriva Indiei ar fi retrase.

         2.   Capacitatea de producție și supracapacitatea disponibilă pentru exporturi

               (193)

               După cum s-a indicat mai sus [a se vedea considerentul (125)], producătorii-exportatori din India au potențialul de a-și mări volumul exporturilor către piața Uniunii. Capacitatea de producție a Indiei a înregistrat o creștere semnificativă în cursul perioadei examinate [a se vedea considerentul (125) de mai sus]. Potrivit informațiilor disponibile, se estimează că capacitatea Indiei va crește și mai mult, determinând în viitorul apropiat o diferență de 600 000 - 700 000 de tone între consumul intern și capacitatea de producție disponibilă pentru exporturi. O astfel de supracapacitate disponibilă pentru exporturi trebuie considerată semnificativă, întrucât ea reprezintă circa 21-25 % din consumul Uniunii în cursul PAR.

               (194)

               Prin urmare, deși importurile în Uniune au fost relativ scăzute, ele au crescut mai mult decât dublu în perioada examinată, existând riscul ca un volum important de exporturi din India să fie redirecționat către Uniune.

         3.   Pierderea piețelor de export

               (195)

               În Turcia și în Africa de Sud sunt în vigoare măsuri de protecție comercială împotriva Indiei. Posibilitatea ca India să piardă aceste piețe de export ca urmare a măsurilor existente reprezintă un alt indiciu că piața Uniunii ar putea fi vizată dacă s-ar permite expirarea măsurilor.

               (196)

               În urma comunicării, unele părți au contestat concluziile privind pierderea piețelor de export de către India. S-a afirmat că ambele piețe sunt piețe marginale de export, prin urmare, în cazul eliminării măsurilor, nu ar fi posibilă redirecționarea unor volume semnificative de exporturi de pe aceste piețe către piața Uniunii. Se observă că numai existența măsurilor de protecție comercială pe unele piețe exclude orice comparație pertinentă a importanței relative a piețelor cu sau fără măsuri pentru o anumită țară. De asemenea, contrar afirmației, nu s-a considerat că volumele de exporturi din India introduse pe aceste piețe vor fi redirecționate către piața Uniunii. Dimpotrivă, s-a considerat că existența măsurilor de protecție comercială pe alte piețe terțe restricționează capacitatea de absorbție a piețelor terțe din perspectiva creșterii preconizate a supracapacităților disponibile pentru exporturi din India. Acest argument a fost, prin urmare, respins.

               (197)

               Existența măsurilor de protecție comercială în țări terțe este, de asemenea, o indicație a probabilității ca practicile de stabilire a prețurilor ale exportatorilor din India să urmeze aceeași evoluție pe piața Uniunii.

         4.   Atractivitatea pieței Uniunii

               (198)

               Piața de PET a Uniunii este atractivă ca dimensiune și ca prețuri, fiind a treia piață ca mărime din lume, cu o necesitate structurală de importuri și cu prețuri mai mari decât cele de pe alte piețe. În cazul Indiei, prețurile practicate pentru importul în Uniune tind să fie mai ridicate decât cele către alte țări terțe, ceea ce indică atractivitatea pieței Uniunii pentru exportatorii indieni. O ilustrare este faptul că importurile din India s-au dublat în cursul perioadei examinate, în ciuda măsurilor în vigoare.

               (199)

               Atractivitatea pieței Uniunii pentru exportatori este confirmată și de faptul că industria din Uniune a continuat să piardă din cota sa de piață în raport cu importurile în creștere din țările care nu fac obiectul unor măsuri. Acest lucru este în special valabil pentru Coreea de Sud, ale cărei exporturi către piața Uniunii au crescut semnificativ în 2012, după ce măsurile împotriva acestei țări au expirat.

         5.   Alți factori

               (200)

               Impactul importurilor din alte țări terțe care fac obiectul unor măsuri asupra situației industriei Uniunii nu a fost considerat semnificativ, datorită volumului mic de importuri relevante și a scăderii substanțiale a cotei lor de piață în cursul PAR.

               (201)

               Volumul importurilor din alte țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri a crescut în cursul perioadei examinate; cu toate acestea, prețul mediu la import a rămas apropiat de prețul mediu al industriei Uniunii. Prin urmare, impactul importurilor din aceste țări asupra situației industriei din Uniune este considerat limitat.

         6.   Piață captivă

               (202)

               În urma comunicării, unele părți au afirmat că, având în vedere integrarea verticală între producătorii și prelucrătorii de PET, cantități considerabile de PET au fost vândute pentru utilizarea captivă, care nu a concurat cu importurile. S-a afirmat, de asemenea, că piața captivă a deținut o cotă semnificativă, fapt care a afectat rezultatele analizei.

               (203)

               Pe baza informațiilor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion, s-a constatat că procentul deținut de vânzările captive nu este semnificativ (sub 10 %). Trebuie subliniat faptul că părțile în cauză au considerat prezența producătorilor de PET în cadrul industriei ambalajelor în funcție de capacitatea de producție de PET instalată și nu în funcție de cota de piață deținută de aceștia în industria ambalajelor. Prin urmare, s-a constatat că afirmația cu privire la procentul semnificativ deținut de utilizarea captivă nu a fost susținută de elemente concrete. În ceea ce privește nivelurile prețurilor, s-a considerat că prețurile la vânzările către părți afiliate și cele către părți neafiliate se situează în același interval de prețuri.

               (204)

               Din aceste motive, s-a concluzionat că nu este necesară o analiză distinctă a impactului vânzărilor captive, iar afirmațiile părților au fost respinse.

         7.   Observațiile părților

               (205)

               Unele părți au afirmat că prejudiciul cauzat de importurile din India nu a existat în cursul PAR, astfel cum este demonstrat de relativa sănătate economică și de profiturile industriei din Uniune. Trebuie remarcat că, într-adevăr, în cazul de față nu s-a constatat continuarea prejudiciului, și, prin urmare, afirmația părților corespunde constatărilor anchetei.

               (206)

               Unele părți au susținut că alți factori, precum ineficiențele structurale ale industriei din Uniune și lipsa de investiții, precum și factori sezonieri și conjuncturali (de exemplu, vremea proastă, crizele economice) ar putea avea un impact asupra situației industriei din Uniune. În ceea ce privește primul punct, trebuie remarcat că restructurarea industriei din Uniune este deja în curs de desfășurare, iar creșterile de eficiență care s-au obținut sugerează că afirmația părților este neîntemeiată. În ceea ce privește factorii conjuncturali, deși crizele economice au avut într-adevăr impact asupra situației industriei din Uniune în 2009, așa cum s-a menționat mai sus [la considerentul (171)], efectele relevante nu par să fie valabile în prezent. În ceea ce privește efectul vremii proaste, acest lucru ar putea explica parțial scăderea consumului în PAR; cu toate acestea, pe de o parte, presupusul impact asupra situației industriei din Uniune nu a fost susținut de elemente concrete și, pe de altă parte, ușoara scădere din 2011 pare să fie mai degrabă legată de penuria temporară de materii prime din cauza evoluțiilor pieței mondiale din 2011. Prin urmare, niciuna dintre aceste afirmații nu este justificată, având în vedere constatările anchetei.

               (207)

               De asemenea, unele părți au susținut că în cazul de față reapariția prejudiciului este puțin probabilă dacă măsurile ar expira, având în vedere că, datorită structurii sale (concentrare și integrare verticală), industria din Uniune este protejată de efectele importurilor. S-a afirmat și că trecerea către PET importat nu este nici dorită, nici posibilă în viitorul apropiat, în special deoarece contractele și politicile de achiziție, precum și procesul de omologare al marilor deținători de mărci (utilizatorii în aval) face ca schimbarea furnizorilor de PET să fie complicată. Trebuie remarcat că din anchetă a reieșit că, în perioada examinată, industria din Uniune a continuat să piardă din cota sa de piață în favoarea importurilor; acest fapt demonstrează, pe de o parte, că industria din Uniune nu este protejată de efectele importurilor și, pe de altă parte, că această trecere la importuri nu este ipotetică, ci este deja în curs de desfășurare. Prin urmare, aceste argumente au trebuit să fie respinse.

               (208)

               În urma comunicării, unele părți și-au reiterat afirmația conform căreia industria din Uniune este protejată împotriva concurenței potențiale a importurilor, datorită structurii sale. În primul rând, în ceea ce privește afirmația referitoare la poziția dominantă a unuia dintre grupurile producătoare de pe piața Uniunii care deține controlul asupra a cinci producători, se precizează că piața Uniunii este o piață deschisă, care include alți opt producători ce operează în afara acestui grup și care este marcată de o concurență tot mai puternică a importurilor din țări terțe – indiferent de existența unor măsuri. În al doilea rând, concentrarea este caracteristică acestui tip de activitate, în centrul căreia se situează un produs de bază a cărui competitivitate depinde de economiile de scară. În al treilea rând, nu s-a constatat existența pe piața Uniunii a unei entități care să exercite o influență dominantă asupra prețurilor. În fine, părțile au reiterat faptul că nu a fost analizat impactul importurilor din cele trei țări în cauză din perspectiva integrării verticale a unora dintre producătorii din Uniune cu industria ambalajelor sau cu producătorii de PTA. După cum s-a precizat în considerentul (205) de mai sus, aceste aspecte au fost într-adevăr analizate și s-a constatat că nu au fost susținute de elemente concrete. De asemenea, în urma verificării companiilor integrate vertical cu producători de materii prime, s-a confirmat că nu există avantaje comparative întrucât transferurile s-au realizat la prețul pieței. Pe baza faptelor prezentate mai sus, afirmația conform căreia industria din Uniune ar fi protejată împotriva concurenței a fost respinsă.

               (209)

               În cele din urmă, unele părți au susținut că nu există elemente care să sprijine concluzia conform căreia capacitatea de export a Indiei ar putea viza piața Uniunii la prețuri mici, având în vedere că (i) cererea internă din India este în creștere și se estimează că ea va continua să crească; (ii) cu toate că există PET excedentar față de consumul intern, concurența de pe piețele de export nu a dus la exporturi la prețuri anormal de mici; (iii) creșterea capacității de producție din Asia răspunde creșterii estimate a cererii la nivel mondial. Trebuie remarcat că, potrivit constatărilor prezentei anchete, mărirea preconizată a capacității indică o supracapacitate în creștere în raport cu cererea internă. De asemenea, prețurile practicate de India pe piețele țărilor terțe au fost mai scăzute decât prețurile importurilor indiene în Uniune. Pe baza constatărilor descrise în considerentele (189)-(199) de mai sus, în cazul în care s-ar permite ca măsurile compensatorii să expire ar fi probabil ca importurile indiene subvenționate să vizeze piața Uniunii în volume importante și la prețuri inferioare prețului mediu practicat de industria din Uniune. Din aceste motive, argumentele părților sunt respinse.

         8.   Concluzie privind reapariția prejudiciului

               (210)

               Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că există probabilitatea ca un volum substanțial de importuri subvenționate din India să fie redirecționat către Uniune dacă măsurile compensatorii ar fi abrogate. Ca urmare a continuării subvenționării, este foarte probabil ca prețurile importurilor să subcoteze prețurile industriei din Uniune. De asemenea, dacă producătorii-exportatori indieni ar încerca să-și mărească cotele de piață ar fi probabil ca prețurile acestor importuri să scadă și mai mult. După toate probabilitățile, acest lucru ar avea drept efect o presiune crescută asupra prețurilor industriei Uniunii, cu un impact negativ asupra situației sale.

               (211)

               În perioada examinată, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit, în special în ceea ce privește productivitatea și utilizarea capacității, precum și marjele de profit, care au atins, în cursul PAR, un nivel apropiat de profitul-țintă stabilit de ancheta inițială. Prin urmare, se poate concluziona că industria din Uniune, deși continuă să se afle într-o situație fragilă, nu a suferit un prejudiciu material în cursul PAR. Cu toate acestea. având în vedere creșterea substanțială a importurilor subvenționate din India, care ar fi de natură să subcoteze prețurile de vânzare ale Uniunii, se concluzionează că în cazul în care s-ar permite ca măsurile să expire ar foarte probabil ca situația să se deterioreze și ca prejudiciul material să reapară.

         G.   INTERESUL UNIUNII

               (212)

               În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor compensatorii existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 31 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (213)

               Trebuie amintit că atât în urma anchetei inițiale, cât și în urma ultimei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor s-a considerat că adoptarea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. De asemenea, când a fost realizată analiza din cadrul ultimei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor existau deja măsuri în vigoare și, prin urmare, s-a ținut cont de orice impact negativ nejustificat asupra părților afectate de măsurile în chestiune.

               (214)

               Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind continuarea subvenționării și probabilitatea reapariției prejudiciului, existau motive solide pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în cazul de față nu este în interesul Uniunii.

         1.   Interesul industriei din Uniune

               (215)

               Continuarea măsurilor compensatorii asupra importurilor din India ar ajuta industria din Uniune să continue restructurarea în curs și să-și consolideze situația economică, ameliorată doar recent, întrucât în acest fel s-ar evita ca industria din Uniune să fie expusă la volume importante de importuri subvenționate din India, cărora nu le-ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor compensatorii actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune.

               (216)

               Astfel, se concluzionează că menținerea măsurilor compensatorii împotriva Indiei ar fi în interesul industriei din Uniune.

         2.   Interesul importatorilor neafiliați din Uniune

               (217)

               Niciun importator neafiliat nu a cooperat la prezenta reexaminare. În pofida măsurilor în vigoare, importurile din India au continuat și aproape s-au dublat în perioada examinată.

               (218)

               Au fost, de asemenea, disponibile importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri, acestea atingând o cotă de piață semnificativă în cursul PAR [a se vedea considerentul (149) de mai sus]. Prin urmare, deși au existat măsuri în vigoare, importatorii au avut acces la surse alternative de aprovizionare.

               (219)

               Având în vedere că nu există niciun element care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se concluzionează că continuarea măsurilor nu va fi împotriva interesului importatorilor din Uniune.

         3.   Interesul furnizorilor de materii prime din Uniune

               (220)

               Materia primă pentru fabricarea produsului în cauză este PTA/MEG. Doi dintre cei cinci furnizori cunoscuți de materie primă (un furnizor de PTA și un furnizor de MEG) au cooperat la anchetă, răspunzând la chestionar. Ambii furnizori de materie primă și-au exprimat sprijinul pentru continuarea măsurilor.

               (221)

               Ancheta a arătat că producătorul de PTA cooperant a reprezentat o parte substanțială a achizițiilor de PTA ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul PAR. Având în vedere că PTA nu are altă utilizare în Uniune decât producția de PET, este rezonabil să se presupună că producătorii de PTA sunt în mare măsură dependenți de industria PET.

               (222)

               În ceea ce privește furnizorul de MEG cooperant, MEG a reprezentat o parte relativ mică din totalul cifrei sale de afaceri în cursul PAR. PET nu reprezintă singura sau cea mai importantă aplicație posibilă a MEG, iar producătorii de MEG sunt mai puțin dependenți de situația industriei de PET. Prin urmare, se consideră că continuarea măsurilor împotriva importurilor subvenționate de PET din India ar avea un impact pozitiv, deși probabil limitat, asupra furnizorilor de MEG.

               (223)

               S-a afirmat că furnizorii de materie primă nu depind de producătorii de PET din Uniune; în special, s-a susținut că doi dintre cei patru producători din Uniune incluși în eșantion importau de fapt materiile prime.

               (224)

               În legătură cu această afirmație, ancheta a arătat că materialul importat a fost în principal MEG, care poate fi utilizat și pentru alte aplicații decât PET. Indiciile colectate au arătat doar existența unor importuri neglijabile de PTA în Uniune. Prin urmare, afirmația nu afectează concluziile formulate în ceea ce privește dependența producătorilor de PTA de producția de PET a Uniunii.

               (225)

               Astfel, se consideră că continuarea măsurilor împotriva importurilor subvenționate de PET din India ar avea un impact pozitiv asupra producătorilor de PTA, precum și asupra furnizorilor de MEG, deși într-o măsură mai limitată. În consecință, continuarea măsurilor împotriva importurilor din India nu ar fi împotriva intereselor furnizorilor de materie primă.

               (226)

               În urma comunicării, unele părți au afirmat că au existat exporturi de PTA și, prin urmare, s-a susținut că producătorii de PTA nu sunt dependenți de industria din Uniune. Nu au fost furnizate dovezi în sprijinul acestei afirmații. Prin urmare, argumentul părților a fost respins întrucât nu a fost susținut de elemente concrete.

               (227)

               De asemenea, aceleași părți au afirmat că eliminarea măsurilor nu va avea vreun impact asupra producătorilor de PTA, întrucât se presupune că utilizatorii care au cooperat nu se vor reorienta către importuri și vor continua să obțină PET din industria din Uniune. Prin urmare, nivelul consumului de PTA din Uniune va rămâne nemodificat. Din anchetă a reieșit că, în perioada examinată, industria din Uniune a continuat să piardă din cota de piață în favoarea importurilor, fapt care arată că această reorientare către importuri nu este ipotetică [a se vedea considerentul (164) de mai sus]. Prin urmare, argumentul părților a fost respins.

         4.   Interesul industriei de reciclare a PET

               (228)

               Industria din Uniune a susținut că situația din industriei de reciclare depinde de nivelul sustenabil al prețurilor pentru PET virgin (nereciclat) pe piața Uniunii. Afirmația a fost fondată pe un comunicat de presă al unei asociații de reciclatori de plastic din Europa, potrivit căruia posibila retragere a măsurilor privind PET virgin ar putea înrăutăți și mai mult situația industriei de reciclare.

               (229)

               Unele părți interesate au contestat faptul că situația industriei reciclării ar depinde de nivelul sustenabil al prețurilor pentru PET virgin de pe piața Uniunii, susținând că prețurile pentru PET virgin și pentru PET reciclat sunt independente. S-a susținut că PET reciclat este utilizat în principal pentru producția fibrelor de poliester și, prin urmare, nu poate fi corelat cu evoluția prețurilor pentru PET virgin. De asemenea, s-a observat că PET reciclat este susținut integral de îmbuteliatori și, prin urmare, sectorul nu depinde de producătorii de PET. În cele din urmă, s-a observat și că industria de reciclare nu s-a manifestat ca parte interesată în cadrul prezentei anchete.

               (230)

               Întrucât industria de reciclare nu s-a manifestat în cadrul prezentei anchete, niciuna dintre afirmațiile menționate mai sus au putut fi verificate în raport cu cifrele reale. Prin urmare, se consideră că, în ansamblu, măsurile în vigoare nu ar fi împotriva interesului industriei reciclării în Uniune.

         5.   Interesul utilizatorilor

               (231)

               Produsul în cauză este utilizat în principal pentru fabricarea sticlelor de apă și băuturi răcoritoare. Utilizarea sa pentru producerea altor ambalaje (produse alimentare, folii etc.) rămâne relativ limitată. Sticlele din PET sunt produse în două etape: (i) mai întâi se obține o pre-formă prin mulare prin injecție de PET și (ii) ulterior, pre-forma este încălzită și transformată în sticlă prin suflare. Fabricarea sticlelor poate fi un proces integrat (și anume, aceeași societate cumpără PET, produce o pre-formă și o transformă în sticlă, prin suflare) sau limitat la cea de-a doua etapă (suflarea de la pre-formă la sticlă). Pre-formele sunt destul de ușor de transportat, deoarece sunt mici și dense, în timp ce sticlele goale sunt instabile și, din cauza dimensiunilor, transportul lor este foarte costisitor.

               (232)

               Pe această bază, s-au stabilit două grupe principale de utilizatori în aval, pentru a studia impactul măsurilor în vigoare: (i) prelucrătorii și/sau producătorii de sticle, care transformă granulele din PET în pre-forme (sau sticle) și le vând pentru prelucrarea în aval; și (ii) îmbuteliatorii, care umplu (și suflă) sticle din pre-forme; acest grup reprezintă în principal producătorii de apă minerală și băuturi răcoritoare. Îmbuteliatorii sunt adesea implicați în sectorul PET, fie prin intermediul unor operațiuni integrate de fabricare a sticlelor, fie în cadrul unor acorduri de prelucrare („tolling agreements”) încheiate în regim de subcontractare cu prelucrători și/sau producători de sticle, în numele cărora negociază prețul PET cu producătorul („soft tolling”) sau chiar cumpără PET pentru propriile lor sticle („hard tolling”).

               (233)

               Șaptesprezece utilizatori (cinci prelucrători și doisprezece îmbuteliatori) au cooperat la anchetă și au furnizat informațiile solicitate în chestionar. Prelucrătorii care au cooperat au reprezentat 22,7 %, iar îmbuteliatorii 13 % din consumul total de PET din Uniune. Răspunsurile îmbuteliatorilor au provenit de la diverse sucursale ale unor companii multinaționale (cunoscute ca deținători de mărci).

               (234)

               S-a stabilit că utilizatorii cooperanți au achiziționat PET în principal de la producătorii din Uniune, și numai o mică parte a fost achiziționată din import. Importurile din India au reprezentat circa jumătate din aceste importuri și, prin urmare, o proporție minimă a PET achiziționat. Cu toate acestea, au fost de asemenea disponibile importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri, iar acestea au atins o cotă de piață semnificativă în cursul PAR [a se vedea considerentul (149) de mai sus]. Prin urmare, deși au existat măsuri în vigoare, utilizatorii au avut acces la surse alternative de aprovizionare.

         6.   Argumente ale sectorului utilizatorilor

               (235)

               Utilizatorii au susținut că sunt afectați în mod semnificativ de creșterile substanțiale ale prețurilor PET din ultimii ani, care nu pot fi transferate către comercianții cu amănuntul și consumatori în contextul economic actual. Se afirmă că aceste creșteri de prețuri au fost cauzate de acumularea mai multor ani de aplicare a măsurilor de protecție comercială, care au protejat producătorii din Uniune de concurența importurilor, într-un moment în care industria PET din Uniune a devenit mai concentrată și mai integrată. Prin urmare, utilizatorii au susținut că măsurile în vigoare, prin presupusul lor impact asupra prețului PET, sunt responsabile pentru deteriorarea, în cadrul industriei din aval, a nivelului de ocupare a forței de muncă, a cercetării și dezvoltării și a competitivității pe piețele de export, cu un impact mai acut asupra IMM-urilor. S-a afirmat, de asemenea, că pierderile de locuri de muncă din cauza măsurilor în vigoare au depășit numărul persoanelor angajate în momentul de față de industria PET din Uniune.

         6.1.   Sensibilitatea la prețuri și structura costurilor utilizatorilor

               (236)

               În ceea ce privește sensibilitatea prelucrătorilor la prețul PET, s-a constatat că PET reprezintă aproximativ 80 % din costurile totale. Prin urmare, se consideră că PET este un element de cost esențial pentru acest tip de activitate. De asemenea, s-a constatat că sectorul prelucrătorilor este destul de fragmentat, cu o poziție de negociere relativ slabă în raport cu marii îmbuteliatori și cu probleme structurale inerente tipice pentru industria produselor de bază. Prin urmare, acest sector a prezentat o tendință în creștere de integrare verticală cu îmbuteliatorii și de utilizare a acordurilor de prelucrare care garantează comisioanele de prelucrare, prețul PET fiind de fapt negociat și plătit de către îmbuteliatori. Se estimează că o parte substanțială a achizițiilor de PET de pe piața Uniunii este controlată direct de către marii îmbuteliatori. Întrucât contractele pentru pre-forme includ frecvent un mecanism de adaptare la variațiile de prețuri ale PET, prelucrătorii depind din ce în ce mai puțin de evoluțiile prețurilor PET.

               (237)

               În urma comunicării, unii utilizatori au contestat concluzia privind utilizarea tot mai frecventă a acordurilor de prelucrare și a formulelor de ajustare a prețurilor. Informațiile din dosar au confirmat existența acestei tendințe. Această afirmație a fost, prin urmare, respinsă.

               (238)

               S-a susținut că măsurile în vigoare nu ar afecta prelucrătorii, dacă măsuri similare s-ar aplica și importurilor de pre-forme în Uniune. S-a susținut că în zonele apropiate de frontiera Uniunii cu țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri împotriva importurilor de PET din India, ar fi încurajată delocalizarea producției de pre-forme și importarea acestora în Uniune fără a suporta costurile măsurilor compensatorii asupra PET. Se recunoaște faptul că, într-o anumită măsură, există motivații economice care ar încuraja acest proces. Cu toate acestea, ținând cont de costurile de transport, delocalizarea ar putea apărea numai în cazul unor distanțe limitate. În ansamblu, impactul negativ invocat al măsurilor în cauză asupra anumitor prelucrători este, prin urmare, considerat a fi marginal.

               (239)

               În ceea ce privește impactul prețului PET asupra îmbuteliatorilor, pe baza cifrelor raportate se estimează că PET reprezintă o medie ponderată de 9 % din costurile totale ale băuturilor răcoritoare îmbuteliate și de 12 % din costurile totale ale apei minerale îmbuteliate. Acest lucru arată că PET nu reprezintă principalul element de cost pentru industria de îmbuteliere.

               (240)

               De asemenea, ancheta a stabilit că PET a fost materialul de ambalare preferat al îmbuteliatorilor, deși nu unicul. Produsele PET au reprezentat 75 % din cifra de afaceri a îmbuteliatorilor de apă și 50 % din cifra de afaceri a producătorilor de băuturi răcoritoare. De asemenea, ancheta a arătat că la baza contractelor încheiate între numeroși îmbuteliatori de mari dimensiuni (deținători de mărci) și producători de PET s-a aflat o formulă prin care prețul a fost ajustat pentru a reflecta fluctuațiile prețurilor materiilor prime ale PET. Acest lucru confirmă că îmbuteliatorii de mari dimensiuni, care sunt, prin urmare, și cei mai reprezentativi, dețin puterea de negociere privind marja de prelucrare a producătorilor de PET.

               (241)

               În urma comunicării, unii utilizatori și-au reiterat argumentul conform căruia PET reprezintă un element de cost de bază pentru prelucrători, precum și pentru industria băuturilor răcoritoare și a apei îmbuteliate, iar constatările în acest sens au fost inexacte și nu s-au bazat pe datele raportate. Se observă că situația prelucrătorilor a fost analizată separat, iar observația de mai sus este nefondată în cazul acestora [a se vedea considerentul (236) de mai sus]. În ceea ce privește evaluarea situației îmbuteliatorilor, se confirmă faptul că ratele costurilor stabilite în cadrul anchetei au la bază cifrele raportate de îmbuteliatorii care au cooperat, pe baza unei metodologii comunicate tuturor părților. Ratele costurilor stabilite au corespuns constatărilor anchetelor anterioare care au vizat același produs (14). Prin urmare, afirmațiile părților au fost respinse întrucât nu au fost susținute de elemente concrete.

               (242)

               În urma comunicării, unii utilizatori au susținut că analiza interesului Uniunii nu a reflectat esența datelor și informațiilor specifice companiilor pe care le-au furnizat. Se confirmă că datele au fost utilizate astfel cum au fost raportate de utilizatori în cadrul răspunsurilor acestora la chestionare. Metodologia de calcul a fost comunicată tuturor părților vizate. Din aceste motive, afirmația a fost respinsă.

               (243)

               Ancheta a stabilit, de asemenea, că, având în vedere scăderea prețurilor PET preconizată și/sau dorită chiar de către îmbuteliatorii verificați, eliminarea măsurilor ar atrage reduceri neglijabile ale costurilor pentru îmbuteliatori. Pe baza acestor estimări privind scăderea prețurilor PET și ratele costurilor stabilite, reducerea respectivă a costurilor s-a situat, conform calculelor, în intervalul 0,3 %-0,7 % din costurile totale ale îmbuteliatorilor pentru activitățile lor legate de PET.

               (244)

               În urma comunicării, unii utilizatori au contestat această concluzie, susținând că orice economii rezultate din costuri sunt semnificative. Unii utilizatori au prezentat estimări noi in cadrul declarațiilor lor, fără să furnizeze dovezi noi. Se subliniază faptul că economiile preconizate sunt ipotetice, după cum au admis chiar și unii utilizatori. În ceea ce privește prelucrătorii, nu au fost prezentate cuantificări ale economiilor preconizate pentru acest segment. În ceea ce privește îmbuteliatorii, s-a considerat că în cazul în care se confirmă supoziția scăderii prețului PET, din perspectiva structurii costurilor atrase de îmbuteliatori, un cuantum al economiilor de ordinul a 0,3 %-0,7 % din costurile totale nu poate fi considerat „semnificativ”. Întrucât nu au fost furnizate dovezi noi, afirmația a fost respinsă, nefiind susținută de elemente concrete.

               (245)

               S-a afirmat că unii producători de apă îmbuteliată au puncte vulnerabile inerente aferente cerințelor legale impuse pentru apa de izvor îmbuteliată la sursă și privind limitarea volumelor de extracție. Acest sector este dominat de IMM-uri, fapt care are un impact asupra structurii costurilor societăților în cauză. De asemenea, au fost observate variații ale nivelurilor prețurilor produselor finale de la un stat membru la altul, în funcție de puterea de cumpărare a populației locale. Din aceste motive, se consideră că impactul unei eventuale scăderi a prețurilor PET, în cazul eliminării măsurilor, ar fi mai pronunțat pentru această parte a industriei de îmbuteliere.

         6.2.   Presupuse prețuri mai ridicate și profituri ale industriei din Uniune

               (246)

               Unele părți au susținut că practicarea de către unii producători de PET din Uniune a unor prețuri și marje mai ridicate ar putea fi la originea creșterilor de preț din 2011. Acest argument a fost, de asemenea, sprijinit de comparația între prețurile PET, inclusiv ale materiilor prime, din Uniune și situația de pe piețele din Asia și SUA. S-a afirmat că această situație a fost cauzată de acumularea de măsuri de apărare comercială.

               (247)

               Trebuie menționat faptul că această creștere a prețurilor PET din 2011, precum și scăderea înregistrată în 2009, au reprezentat un fenomen mondial determinat de evoluția costului materiilor prime [a se vedea considerentul (155)]. Datele transmise în mod sistematic de părți au arătat o foarte strânsă corelare între evoluția prețurilor PET în Europa, Asia și SUA. Cu toate acestea, la nivel mondial există într-adevăr diferențe între prețurile PET, care sunt explicate prin diverse motive, în special structura costurilor specifică fiecărei regiuni. În ceea ce privește argumentul privind marja mai ridicată existentă în Uniune, se observă că, inclusiv în circumstanțele excepționale de la sfârșitul lui 2010 și începutul lui 2011, industria din Uniune a atins cu greu nivelul de rentabilitate considerat rezonabil pentru acest tip de industrie. Nu s-au identificat dovezi ale existenței unor profituri mai mari. Prin urmare, trebuie respins argumentul privind existența în Uniune a unor prețuri și marje mai ridicate pentru PET, generate de aplicarea măsurilor în cauză.

               (248)

               În urma comunicării, unele părți și-au reiterat argumentul conform căruia prețurile din Uniune sunt nejustificat de mari, reflectând impactul acumulării măsurilor antidumping care operează pe o piață marcată de concentrarea producătorilor din Uniune, de integrarea verticală și de producția limitată, incapabilă să acopere consumul. S-a afirmat, de asemenea, că datele privind prețurile au indicat și faptul că prețurile mai mari din Uniune nu reflectă costuri mai mari ale materiilor prime. Se observă că argumentele privind concentrarea, integrarea verticală și capacitatea de producție a industriei din Uniune au fost abordate în considerentele (207) și, respectiv, (259). În ceea ce privește pretinsul impact al acestor factori asupra prețului PET în Uniune, trebuie amintit faptul că evoluția prețului PET este influențată de prețul materiilor prime, care reprezintă până la 90 % din costul PET [a se vedea considerentul (173) de mai sus]. De asemenea, creșterea prețurilor PET înregistrată în 2010/2011 a reprezentat un fenomen mondial [a se vedea considerentul (172) de mai sus]. Prin urmare, afirmațiile părților nu au fost susținute de elemente concrete.

               (249)

               În ceea ce privește argumentul referitor la decalajul dintre prețul PET din Uniune și prețurile din Asia și SUA, pe lângă constatările prezentate deja în considerentul (244) de mai sus, s-a observat că diferența dintre prețul de pe piața SUA și cel de pe piața Uniunii a fost volatilă, dar moderată. Prețurile din Uniune nu au fost în mod sistematic mai ridicate, așa cum s-a afirmat. S-a constatat că piața Uniunii și cea asiatică sunt foarte diferite în ceea ce privește structurile costurilor, în special din perspectiva dimensiunilor acestor piețe și a economiilor de scară, a accesului la materiile prime și a capacității de producție. În consecință, compararea prețurilor medii de pe aceste două piețe nu este relevantă. Prin urmare, s-a considerat că argumentul părților nu a fost susținut de elemente concrete.

               (250)

               De asemenea, unele părți au afirmat că prețurile din Uniune reflectă un decalaj mai mare față de costul materiilor prime, în comparație cu SUA sau Asia. Compararea decalajelor are la bază o logică identică celei corespunzătoare comparării prețurilor de pe diverse piețe regionale, diferența constând în faptul că aceasta din urmă ține seama de variațiile prețurilor materiilor prime între diverse piețe regionale. Cu toate acestea, diferențele structurale existente între piețe pot justifica diferența dintre comisioanele de prelucrare. Profiturile excepționale realizate de industria din Uniune la sfârșitul anului 2010 și începutul anului 2011 au fost explicate în considerentul (179) de mai sus. Nu s-a constatat o influență determinantă a măsurilor în niciuna dintre situații. Prin urmare, argumentul părților a fost respins.

               (251)

               Aceleași părți au susținut, de asemenea, că cel mai mare producător din Uniune a practicat în Uniune prețuri mai mari față de alte piețe și a înregistrat, în 2010, venituri mai mari în Uniune decât în rest. În acest context, se consideră că este justificată din punct de vedere economic existența, în cadrul unei companii transnaționale, a unor structuri a costurilor diferite și, prin urmare, a unor prețuri diferite pe piețe regionale diferite. Nivelurile excepționale ale rentabilității înregistrate la sfârșitul anului 2010 și începutul anului 2011 au fost explicate în considerentul (179) de mai sus. Din aceste motive, argumentul a fost respins.

         6.3.   Situația economică a utilizatorilor și impactul invocat al măsurilor

               (252)

               Alte afirmații au vizat înrăutățirea situației economice a industriei utilizatorilor, ilustrată de închiderea unităților de producție și reducerea locurilor de muncă. S-a afirmat că această stare de fapt a fost rezultatul creșterii prețurilor PET. De asemenea, s-a afirmat că a existat o erodare a competitivității mărcilor lider europene, întrucât exporturile acestora în țările terțe au fost în concurență directă cu produsele îmbuteliate care beneficiază de PET la prețurile de pe piața internațională.

               (253)

               Trebuie precizat că, pe baza informațiilor furnizate de utilizatorii care au cooperat, nu s-a constatat că segmentul utilizatorilor ar fi înregistrat pierderi, în pofida scăderii nivelului general al rentabilității în cursul PAR. S-a constatat că marja de profit a industriei utilizatorilor stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar în conformitate cu metodologia comunicată tuturor părților s-a situat la un nivel similar nivelului rentabilității stabilit pentru industria din Uniune în cursul PAR. Cele două societăți verificate (îmbuteliatori) au raportat creșteri suplimentare ale volumului producției și o rentabilitate sporită în cursul perioadei examinate. S-a constatat că unii prelucrători au operat cu marje limitate și în unele cazuri s-au confruntat cu dificultăți structurale și financiare. Nu s-a putut însă stabili, în această privință, o legătură directă cu măsurile în vigoare. În mod similar, o anumită deteriorare a situației economice a îmbuteliatorilor a fost determinată de reducerea marjelor din 2011, ca urmare a creșterii bruște a prețului PET, care nu a putut fi transferată către comercianții cu amănuntul în contextul economic actual. Cu toate acestea, deși s-a stabilit că situația industriei utilizatorilor s-a deteriorat într-o anumită măsură în 2011, nu a fost demonstrată legătura dintre această deteriorare și existența măsurilor, în special având în vedere faptul că măsurile sunt în vigoare din anul 2000.

               (254)

               În urma comunicării, unele părți au contestat concluzia conform căreia industria utilizatorilor nu ar fi înregistrat pierderi. Părțile au susținut, de asemenea, că marjele de profit ale utilizatorilor au fost inferioare celor ale industriei din Uniune. În ceea ce privește evaluarea rentabilității înregistrate de industria utilizatorilor, informațiile colectate de la utilizatorii care au cooperat au contrazis această afirmație. Metodologia a fost comunicată părților. Cu toate că este posibil ca unii utilizatori care au cooperat să fi înregistrat pierderi, s-a constatat că, în ansamblu, industria utilizatorilor este rentabilă. În orice caz, deși s-a stabilit că majorarea prețurilor PET a fost unul dintre elementele care a afectat rentabilitatea utilizatorilor, nu s-a demonstrat existența unei legături între măsuri și rentabilitatea companiilor în cauză. În ceea ce privește comparația între marjele de profit ale utilizatorilor și industria din Uniune, această afirmație nu a fost susținută de elemente concrete. Având în vedere volatilitatea rentabilității industriei din Uniune [a se vedea considerentele (176)-(179) de mai sus], nu s-a considerat concludentă compararea celor două segmente. În orice caz, ambele segmente au înregistrat niveluri similare ale rentabilității în cursul PAR [a se vedea considerentul (253)]. Prin urmare, observațiile părților au fost respinse întrucât nu au fost susținute de elemente concrete.

               (255)

               În ceea ce privește presupusa erodare a competitivității exporturilor producătorilor de apă minerală/băuturi răcoritoare îmbuteliate din Uniune, această afirmație nu a fost susținută de elemente concrete și nici nu s-a demonstrat, în acest context, legătura cu existența măsurilor în vigoare.

               (256)

               În urma comunicării, părțile au reiterat faptul că majorarea prețului PET are un impact negativ asupra competitivității exporturilor de apă îmbuteliată. Se admite faptul că majorarea prețului PET poate avea, printre altele, un impact negativ asupra competitivității exporturilor de apă îmbuteliată. Cu toate acestea, întrucât nu a fost identificată nicio legătură între majorarea prețului PET și măsurile în cauză, având în vedere că prețul PET este în principal determinat de prețul materiilor prime, pretinsul impact al măsurilor în sensul erodării competitivității a fost respins.

               (257)

               În cele din urmă, cu privire la efectul invocat al măsurilor asupra ocupării forței de muncă, ancheta a arătat că pierderile de locuri de muncă suferite de industria utilizatorilor au fost, în principal, legate de creșteri ale productivității și eficienței, iar o parte dintre acestea au fost cauzate de reducerile de personal temporar.

               (258)

               În urma comunicării, unele părți au contestat această constatare pe motiv că nu reflectă situația întregului sector. Pe lângă constatările descrise în considerentul (254) de mai sus, se observă că numărul total al locurilor de muncă raportat de prelucrători a crescut în mod semnificativ și niciunul dintre prelucrători nu a raportat pierderi de locuri de muncă. Îmbuteliatorii au susținut că au înregistrat pierderi de locuri de muncă în urma creșterii prețului PET. Cu toate acestea, întrucât creșterea prețului PET reprezintă un fenomen mondial, nu s-a stabilit nicio legătură între pierderile de locuri de muncă și măsuri. De asemenea, 90 % dintre pierderile de locuri de muncă raportate în răspunsurile la chestionarele utilizatorilor s-au concentrat în cazul a trei companii. Una dintre aceste companii, un utilizator verificat care reprezintă o parte considerabilă a pierderilor de locuri de muncă raportate, a înregistrat o creștere substanțială de volum în perioada examinată, prin urmare aceste pierderi sunt asociate cu creșterea productivității. În ceea ce privește celelalte două companii, s-a constatat că marjele de rentabilitate ale acestora sunt printre cele mai ridicate în rândul părților care au cooperat, pe acest segment, și depășesc profitul-țintă al industriei din Uniune, în acest caz. Aceste afirmații au fost, prin urmare, respinse.

         6.4.   Alte argumente

               (259)

               În urma comunicării, unele părți au susținut că producătorii din Uniune nu dețin suficiente capacități de producție pentru a acoperi cererea existentă. Se observă că industria din Uniune a operat la 86 % din capacitatea sa de producție în cursul PAR și deține o capacitate de rezervă suficientă pentru a acoperi consumul intern total de PET. De asemenea, importurile din alte țări cu sau fără măsuri continuă să existe și prezintă o tendință în creștere. De asemenea, măsurile actuale au expirat în cazul Coreei de Sud și au fost suspendate pentru importurile produsului în cauză din Malaysia și Indonezia. De altfel, industria reciclării PET poate constitui o sursă suplimentară de PET pentru acoperirea cererii de PET din Uniune. Din aceste motive, pretinsele probleme cu care s-ar confrunta utilizatorii ca urmare a unei eventuale producții insuficiente în Uniune nu au fost susținute de elemente concrete.

               (260)

               În urma comunicării, unii utilizatori au susținut că analiza nu a abordat pretinsul impact advers al acumulării măsurilor asupra produsului în cauză în cadrul prezentei reexaminări. În replică la acest argument, se precizează că măsurile compensatorii doar remediază efectul prejudiciabil al subvenționării stabilite. Nu a fost demonstrată existența pretinsului efect „de acumulare”. Dimpotrivă, în pofida măsurilor în vigoare, importurile din țările unde există măsuri continuă, iar volumele acestora chiar au crescut în cursul perioadei examinate. De asemenea, importurile din țările unde nu există măsuri sunt disponibile din ce în ce mai mult și în volume substanțiale. Prin urmare, argumentul părților a fost respins.

         7.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (261)

               În concluzie, se așteaptă ca extinderea măsurilor compensatorii asupra importurilor din India să ofere industriei din Uniune oportunitatea de a-și îmbunătăți și stabiliza situația economică pe baza investițiilor și a consolidării realizate în ultimii ani.

               (262)

               Se consideră, de asemenea, că o îmbunătățire a situației economice a industriei din Uniune ar putea fi în interesul producătorilor de PTA și, într-o mai mică măsură, al producătorilor de MEG din Uniune.

               (263)

               Situația economică a unor utilizatori s-a înrăutățit de la ultima reexaminare și, în special, s-a constatat că producătorii mai mici de apă îmbuteliată au fost cu precădere afectați de creșterea recentă a prețului PET, întrucât, având în vedere contextul economic actual, ei nu au putut transfera această creștere de preț asupra comercianților cu amănuntul. Cu toate acestea, evoluțiile excepționale din 2011 ale prețurilor și ale marjelor industriei din Uniune s-au dovedit a fi un fenomen global, determinat în primul rând de creșterea prețurilor materiilor prime. Prin urmare, afirmațiile privind existența unor prețuri și marje mai ridicate legată de aplicarea măsurilor în cauză au fost considerate nejustificate. În același timp, piața Uniunii continuă să fie o piață deschisă, care dispune de surse alternative de aprovizionare din alte țări terțe care nu fac obiectul niciunei măsuri.

               (264)

               În acest context, nu a fost demonstrată nicio legătură între creșterea prețului PET și măsurile existente. S-a constatat că situația economică a prelucrătorilor este stabilă, în pofida măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a stabilit că ponderea PET în cadrul costului total al îmbuteliatorilor este limitată. De asemenea, nu s-a demonstrat nicio legătură între variațiile prețului PET și măsuri. Din aceste motive, s-a concluzionat că măsurile nu au un efect disproporționat asupra utilizatorilor.

               (265)

               Având în vedere toți factorii de mai sus, nu se poate concluziona în mod clar că menținerea actualelor măsuri compensatorii ar fi contrară intereselor Uniunii.

         H.   MĂSURI COMPENSATORII

               (266)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma prezentei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când erau întemeiate.

               (267)

               Pe baza analizei de mai sus, este necesar ca măsurile compensatorii aplicabile importurilor de PET originare din India să fie menținute, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. Se reamintește că aceste măsuri constau în taxe specifice.

               (268)

               Nivelurile taxei compensatorii individuale pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, se aplică numai importurilor produsului în cauză fabricat de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific la articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și urmează să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

               (269)

               Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei compensatorii (de exemplu în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma creării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzările interne și de vânzările la export, care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii entității sau în urma creării unor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

               (270)

               Pentru a garanta aplicarea corectă a taxei compensatorii, este necesar ca nivelul taxei reziduale să se aplice nu numai exportatorilor care nu au cooperat, ci și societăților care nu au exportat produsul în cauză în perioada anchetei de reexaminare. Acestea din urmă sunt însă invitate, dacă îndeplinesc cerințele de la articolul 20 din regulamentul de bază, să prezinte o cerere de reexaminare în temeiul articolului respectiv, pentru ca situația lor să fie examinată individual,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de polietilen tereftalat cu un indice de viscozitate de minimum 78 ml/g, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India.
   (2)   Nivelul taxei compensatorii definitive aplicabile produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

               Țara

               Societatea

               Taxă compensatorie
               (EUR/tonă)

               Cod adițional TARIC

               India

               Reliance Industries Ltd

               90,4

               A181

               India

               Pearl Engineering Polymers Ltd

               74,6

               A182

               India

               Senpet Ltd

               22,0

               A183

               India

               Futura Polyesters Ltd

               0

               A184

               India

               Dhunseri Petrochem & Tea Limited

               106,5

               A585

               India

               Toate celelalte societăți

               69,4

               A999

         (3)   În cazurile în care mărfurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (15), valoarea taxei compensatorii, calculată pe baza valorilor menționate anterior, se reduce cu un procent corespunzător prețului plătit sau care trebuie să fie plătit în mod efectiv.
   (4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatelor (1) și (2), taxa compensatorie definitivă nu se aplică la importurile puse în liberă circulație în conformitate cu articolul 2.
   (5)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   (1)   Importurile sunt scutite de taxele compensatorii impuse la articolul 1 în cazul în care sunt produse și exportate direct (facturate și expediate) către o companie acționând ca importator în Uniune de către companiile enumerate în Decizia 2000/745/CE, astfel cum a fost ulterior modificată, declarate conform codului adițional TARIC adecvat și dacă se respectă condițiile de la alineatul (2).
   (2)   La prezentarea cererii de punere în liberă circulație, scutirea de taxe este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru în cauză a unei facturi conforme cu angajamentul valide, eliberată de societățile exportatoare ale căror angajamente au fost acceptate și conținând elementele esențiale enumerate în anexă. De asemenea, scutirea de taxe va fi condiționată de corespondența exactă între mărfurile declarate și prezentate la vamă și descrierea din factura conformă cu angajamentul.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptată la Bruxelles, 21 mai 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. GILMORE

      (1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

      (2)  JO L 301, 30.11.2000, p. 1.

      (3)  JO L 266, 11.10.2005, p. 1.

      (4)  JO L 59, 27.2.2007, p. 34.

      (5)  JO L 340, 19.12.2008, p. 1.

      (6)  JO L 232, 9.9.2011, p. 19.

      (7)  JO L 168, 28.6.2012, p. 6.

      (8)  JO L 301, 30.11.2000, p. 88.

      (9)  JO L 301, 30.11.2000, p. 21.

      (10)  JO L 59, 27.2.2007, p. 1.

      (11)  JO C 116, 14.4.2011, p. 10.

      (12)  JO C 55, 24.2.2012, p. 14.

      (13)  JO C 55, 24.2.2012, p. 4.

      (14)  De exemplu Regulamentul nr. 473/2010 al Comisiei (JO L 134, 1.6.2010, p. 25); Regulamentul nr. 192/2007 al Consiliului.

      (15)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

      ANEXĂ
      Elemente care trebuie precizate în factura conformă cu angajamentul menționată la articolul 2 alineatul (2):

                  1.

                  Numărul facturii conforme cu angajamentul.

                  2.

                  Codul adițional TARIC sub care mărfurile înscrise în factură pot fi vămuite la frontierele Uniunii;

                  3.

                  Descrierea exactă a mărfurilor, care să includă:

                              —

                              numărul de cod al produsului (product reporting code number – PRC) (astfel cum a fost stabilit în angajamentul oferit de producătorul-exportator în cauză);

                              —

                              codul NC;

                              —

                              cantitatea (în unități).

                  4.

                  Descrierea condițiilor vânzării, care să includă:

                              —

                              prețul unitar;

                              —

                              condițiile de plată aplicabile;

                              —

                              condițiile de livrare aplicabile;

                              —

                              valoarea totală a reducerilor și a rabaturilor.

                  5.

                  Denumirea societății care acționează ca importator și căreia i-a fost emisă factura direct de către societate.

                  6.

                  Numele persoanei responsabile din cadrul societății care a emis factura conformă cu angajamentul, precum și următoarea declarație semnată:
                  „Subsemnatul, certific faptul că vânzarea pentru export direct în Uniunea Europeană a mărfurilor incluse în această factură se efectuează în domeniul de aplicare și conform termenilor angajamentului oferit de … [denumirea societății] și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia 2000/745/CE. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.”