title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/379 al Comisiei din 5 martie 2020 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt

text:
                  6.3.2020

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 69/14

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/379 AL COMISIEI
         din 5 martie 2020
         de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 12 și articolul 24 alineatul (1),
         după consultarea statelor membre,
         întrucât:
         1.   PROCEDURĂ

         1.1.   Deschiderea procedurii

                     (1)

                     La 7 iunie 2019, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antisubvenție în ceea ce privește importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de produse din fibră de sticlă cu filament continuu [denumite în continuare „AFS” („armături din fibră de sticlă”)] originare din Egipt (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

                     (2)

                     Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 24 aprilie 2019 de către Asociația europeană a producătorilor de fibre din sticlă (European Glass Fibre Producers Association) (denumită în continuare „reclamantul” sau „APFE”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii. Producătorii care reprezintă 71 % din producția totală a Uniunii de produse din fibră de sticlă cu filament continuu au susținut plângerea.

                     (3)

                     Înainte de deschiderea anchetei antisubvenție, Comisia a notificat Guvernului Egiptului (denumit în continuare „GE”) că primise o plângere documentată în mod corespunzător și a invitat GE la consultări în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază. GE a refuzat oferta de a participa la consultări, care nu au avut loc, dar a transmis două seturi de observații referitoare la deschiderea anchetei, unul înainte de publicarea avizului de deschidere și unul, ulterior.

                     (4)

                     La 3 mai 2019, Comisia a inițiat o anchetă antidumping separată cu privire la importurile în Uniune ale acelorași produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt și Bahrain (3). La 12 decembrie 2019, Comisia a notificat toate părțile interesate că ancheta va continua fără instituirea de taxe antidumping provizorii.

                     (5)

                     Înainte de deschiderea anchetei, GE a susținut că plângerea nu include suficiente elemente de probă privind subvenționarea sau prejudiciul care să justifice deschiderea unei proceduri. Observațiile acestora privind subvenționarea au fost tratate în memorandumul privind suficiența elementelor de probă care a fost introdus în dosarul deschis, iar observațiile lor cu privire la prejudiciu sunt tratate mai jos.

                     (6)

                     După deschiderea anchetei, Comisia a primit observații suplimentare din partea GE, care și-a reafirmat observațiile cu privire la subvenții, dar a prezentat și informații referitoare la acuzațiile de prejudiciu cauzat de importurile din Egipt, care au fost expuse în plângere.

                     (7)

                     GE a analizat întâi datele din plângere, care indică prețurile de pe piața Uniunii în 2017 și 2018, și a menționat că prețurile de vânzare din UE nu au scăzut, iar prețurile de import din Egipt au scăzut cu doar 2 %.

                     (8)

                     Totuși, această analiză a prețurilor a comparat doar doi ani din perioada examinată și, prin urmare, nu a luat în considerare setul complet de date din plângere, care arată evoluția completă a prețurilor de import și a prețurilor de vânzare din UE, indicând scăderea prețurilor la import și prețuri de vânzare în UE care stagnează.

                     (9)

                     De asemenea, Comisia a remarcat datele prezentate la considerentele 84-91 de mai jos privind tendințele prețurilor și concluziile Comisiei s-au bazat pe întregul set de date.

                     (10)

                     GE a analizat indicatorii economici din plângere și a concluzionat că aceștia nu indică un prejudiciu important. Aceasta nu este analiza efectuată de Comisie asupra datelor furnizate în plângere, care indică în mod clar prejudiciul pe baza profiturilor în scădere bruscă din 2016 până în 2018.

                     (11)

                     Analiza indicatorilor macroeconomici și microeconomici efectuată de Comisie este prezentată în detaliu în cadrul secțiunii 4.4 de mai jos.

                     (12)

                     Apoi, GE a prezentat alte cauze ale prejudiciului important, pentru situația în care Comisia ar găsi elemente de probă în acest sens. Acesta susține că prejudiciul ar fi cauzat de lipsa dezvoltării tehnologice, de o capacitate de producție insuficientă, de o contracție a cererii, de creșterea costurilor și de importurile din alte țări.

                     (13)

                     Plângerea abordează deja acești factori și furnizează elemente de probă potrivit cărora industria Uniunii a investit în instalațiile sale și că, de asemenea, nu există nicio legătură cauzală între importurile din alte țări și prejudiciul suferit de industria Uniunii.

                     (14)

                     Toți acești factori au fost analizați, iar constatările provizorii ale Comisiei sunt prezentate în secțiunea 5 de mai jos.

                     (15)

                     De asemenea, Comisia a primit informații cu privire la acuzațiile de prejudiciu cauzat de importurile din Egipt de la un grup de utilizatori de AFS din Uniune.

                     (16)

                     Grupul de utilizatori, ai cărui membri au dorit să își păstreze anonimatul, a transmis observații cu privire la absența unui prejudiciu în 2015; volumul importurilor din Egipt; că este puțin probabil ca volumul importurilor să crească în continuare; și indicatorii economici menționați în plângere.

                     (17)

                     De asemenea, toți acești factori au fost analizați, iar constatările provizorii ale Comisiei sunt prezentate în secțiunea 4 de mai jos. Comisia a confirmat că, în etapa deschiderii anchetei, plângerea conținea suficiente elemente de probă privind subvenționarea prejudiciabilă.

                     (18)

                     GE și Jushi Egypt au declarat, de asemenea, că remiterea taxelor la import asupra materiilor prime nu constituie o subvenție în măsura în care aceste produse importate sunt reexportate ca atare sau prelucrate într-un produs din aval.

                     (19)

                     Comisia a recunoscut că, în special atunci când sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază și ale anexelor I, II și III la acesta, numai remiterea excesivă a taxelor la import asupra materiilor prime constituie o subvenție pasibilă de măsuri compensatorii și a acordat o atenție deosebită acestui aspect în cursul anchetei.

                     (20)

                     Comisia a observat, de asemenea, că observația GE nu privește scutirile de taxe la import în ceea ce privește echipamentele de producție.

               1.2.   Modificare a avizului de deschidere

                     (21)

                     La 12 februarie 2020, Comisia a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) un aviz de modificare a avizului de deschidere.

                     (22)

                     În cursul anchetei, Comisia a identificat elemente de probă suplimentare privind subvențiile relevante, care nu au fost incluse în totalitate în avizul de deschidere din 7 iunie 2019.

                     (23)

                     În special, Comisia a identificat elemente de probă suplimentare ale unor împrumuturi preferențiale de susținere a politicilor, oferite de către entități deținute sau controlate de statul chinez, acordate atât în mod direct societății Jushi Egypt, cât și în mod indirect prin societatea-mamă a Jushi Egypt din Republica Populară Chineză.

                     (24)

                     În acest context, Comisia a identificat elemente de probă care arată că aceste împrumuturi presupun o contribuție financiară care ar putea fi atribuită guvernului egiptean și conferă un avantaj producătorului-exportator al produsului în cauză.

                     (25)

                     În cursul anchetei, Comisia a identificat și alte aspecte ale cooperării dintre Egipt și Republica Populară Chineză, care pot fi relevante pentru examinarea altor practici de subvenționare deja menționate în avizul de deschidere, precum furnizarea de terenuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

                     (26)

                     Așadar, Comisia a decis, în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază să includă aceste subvenții în domeniul de aplicare al prezentei anchete și să modifice în consecință avizul din 7 iunie 2019. În acest sens, s-a adăugat o notă la dosar, iar GE a fost invitat să organizeze consultări cu privire la aceste subvenții suplimentare.

               1.3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

                     (27)

                     Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2018 și 31 martie 2019 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). După caz, Comisia a examinat, de asemenea, datele ulterioare perioadei de anchetă.

               1.4.   Înregistrarea

                     (28)

                     Comisia a stabilit ca importurile de produs în cauză să facă obiectul înregistrării în perioada de informare prealabilă de trei săptămâni prevăzută la articolul 24 alineatul (5a) din regulamentul de bază, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/199 al Comisiei (5) (denumit în continuare „regulamentul privind înregistrarea”).

               1.5.   Părțile interesate

                     (29)

                     În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat cu privire la deschiderea anchetei în mod special reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și GE, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate, invitându-i să participe la anchetă.

                     (30)

                     Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

                     (31)

                     Părțile interesate care au cooperat deja la ancheta antidumping separată au fost invitate să declare că au cooperat la ambele anchete și au fost considerate părți interesate în ambele cazuri atunci când au declarat acest lucru. Acestea fiind spuse, Comisia a luat în considerare ancheta antidumping și antisubvenție ca fiind două proceduri distincte și a solicitat părților interesate să precizeze în mod clar în observațiile lor dacă acestea fac referire la ancheta antidumping, la ancheta antisubvenție sau la ambele.

               1.6.   Eșantionare

                     (32)

                     În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

               1.6.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

                     (33)

                     În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. La selectarea eșantionului, Comisia s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de producție care putea fi examinat în mod rezonabil având în vedere timpul disponibil. Eșantionul selectat inițial a fost același ca și pentru ancheta antidumping separată privind același produs originar din Egipt și Bahrain.

                     (34)

                     Nu s-au primit observații cu privire la selectarea eșantionului.

               1.6.2.   Eșantionarea importatorilor

                     (35)

                     Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

                     (36)

                     Având în vedere faptul că numai doi importatori neafiliați au furnizat formulare de eșantionare completate, eșantionarea nu a fost aplicată.

                     (37)

                     Cei doi importatori neafiliați au fost, de asemenea, selectați pentru inspecție în cadrul anchetei antidumping separate.

               1.6.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Egipt

                     (38)

                     Comisia nu a recurs la eșantionare în legătură cu producătorii-exportatori din Egipt, întrucât grupul Jushi este singurul producător-exportator al produsului în cauză din Egipt.

               1.6.4.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

                     (39)

                     Comisia a trimis chestionare GE, producătorului-exportator, celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, precum și către doi importatori neafiliați. Utilizatorilor le-a fost transmis un chestionar pentru a-l completa, dacă doresc acest lucru, mai degrabă decât să transmită observații.

                     (40)

                     Comisia a primit răspunsuri la chestionare de la GE, de la producătorul-exportator, de la toți producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și de la ambii importatori neafiliați. De asemenea, s-au primit și două chestionare pentru utilizatori completate.

                     (41)

                     Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenției, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. O vizită de verificare a avut loc la sediul GE, la Autoritatea generală pentru zona economică Suez și la Autoritatea generală pentru investiții și zone libere, la care au participat și reprezentanți ai altor ministere relevante.

                     (42)

                     Metodologia și corectitudinea datelor colectate de reclamanți în scopuri legate de indicatorii macroeconomici au făcut obiectul unei vizite de verificare în temeiul articolului 26 din regulamentul de bază, efectuată la sediul avocaților reclamanților.

                     (43)

                     În temeiul articolului 26 din regulamentul de bază, au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

                                       Producători din Uniune și societăți afiliate:

                                             —

                                             3B Fibreglass, Battice, Belgia,

                                             —

                                             Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Republica Slovacă,

                                             —

                                             European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgia

                                       Importatori neafiliați din Uniunea Europeană:

                                             —

                                             Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Regatul Unit,

                                             —

                                             Helm AG, Hamburg, Germania

                                       Utilizatori neafiliați din Uniunea Europeană:

                                             —

                                             Polykemi, Ystad, Suedia,

                                             —

                                             Societatea A (6)

                                       Producător-exportator din Egipt și societăți afiliate:

                                             —

                                             Grupul Jushi:

                                                         —

                                                         Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egipt,

                                                         —

                                                         Jushi France SAS, Franța,

                                                         —

                                                         Jushi Italia srl, Italia,

                                                         —

                                                         Jushi Spain SA, Spania.

               2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

         2.1.   Produsul care face obiectul anchetei

                     (44)

                     Produsele care fac obiectul prezentei anchete sunt fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm („fire tăiate”); semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de peste 3 % (determinată conform standardului ISO 1887) („semitorturi”) și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă („covorașe”) („produsul care face obiectul anchetei”). Produsul care face obiectul anchetei este cunoscut sub denumirea de „armături de fibră de sticlă” sau „AFS”.

                     (45)

                     Produsul în cauză este produsul care face obiectul anchetei originar din Egipt.

                     (46)

                     Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (codurile TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026 și 7019120039).

               2.2.   Produsul similar

                     (47)

                     Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

                                 (a)

                                 produsul în cauză;

                                 (b)

                                 produsul fabricat și vândut pe piața internă din Egipt;

                                 (c)

                                 produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

                     (48)

                     Comisia a decis că, în sensul prezentei anchete, produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

               3.   SUBVENȚIONAREA

         3.1.   Subvenții și programe de subvenționare care fac obiectul prezentei anchete

                     (49)

                     Pe baza informațiilor disponibile, inclusiv a informațiilor din plângere, a avizului de deschidere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, Comisia a anchetat presupusa subvenționare de către GE prin intermediul următoarelor subvenții:

                                 —

                                 împrumuturi preferențiale de susținere a politicilor, linii de credit, alte finanțări, asigurări și garanții;

                                 —

                                 veniturile la care se renunță prin programele de scutire și reducere a impozitelor directe:

                                             —

                                             privilegii privind impozitul pe venit pentru întreprinderile situate într-o zonă economică specială;

                                 —

                                 veniturile la care se renunță prin programele de fiscalitate indirectă și programele tarifare la import:

                                             —

                                             scutiri de taxa pe valoarea adăugată (TVA) și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor importate;

                                             —

                                             scutiri de TVA și derogări referitoare la tarifele de import pentru materiile prime importate utilizate la fabricarea produselor finite exportate;

                                 —

                                 furnizarea de bunuri și servicii de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată:

                                             —

                                             furnizarea de energie de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;

                                             —

                                             furnizarea de terenuri de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

               3.2.   Introducere

                     (50)

                     Presupusa subvenționare din Egipt se referă la Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (denumită în continuare „Jushi Egypt”), o societate situată în Zona de cooperare economică și comercială China-Egipt din Suez) (denumită în continuare „Zona SETC”). Zona se întinde pe o suprafață de 7,34 km2, care este împărțită într-o zonă de pornire de 1,34 km2 și o suprafață de extindere de 6 km2.

                     (51)

                     În 2002, zona economică mai extinsă de 20 km2 în care se afla zona SETC, Zona economică a Golfului Suez de nord-vest, a fost clasificată oficial drept zonă economică specială (denumită în continuare „SEZone”) de către GE (7). Ca atare, dispozițiile Legii egiptene nr. 83/2002 privind zonele economice cu caracter special (denumită în continuare „Legea 83/2002”) sunt în prezent aplicabile și zonei SETC.

                     (52)

                     În 2014, Egiptul a lansat „Planul de dezvoltare a coridorului Canalului Suez”. În contextul acestui plan, Zona SE a fost încorporată oficial în Zona economică mai largă a Canalului Suez (denumită în continuare „SCZone”) în 2015, cuprinzând întreaga zonă din jurul canalului Suez cu o suprafață de 461 km2. Întreaga zonă este considerată în prezent drept o „zonă economică cu caracter special”, în conformitate cu Legea 83/2002 și cu modificările aduse acesteia (8). Ca zonă specială, societățile situate în zona respectivă beneficiază de un tratament preferențial, astfel cum se subliniază în programele de subvenționare menționate mai jos.

               3.3.   Scutiri de TVA și reduceri tarifare la import pentru echipamentele importate

                     (53)

                     Acest program oferă o scutire de TVA și tarife de import pentru importurile de echipamente utilizate în procesul de producție al societăților situate în SCZone.

               3.3.1.   Analiză

                     (54)

                     Temeiurile juridice ale acestui program sunt:

                                 (a)

                                 Legea nr. 83/2002 privind zonele economice cu caracter special („Legea 83/2002”);

                                 (b)

                                 Decretul președintelui Republicii Arabe Egipt privind Legea nr. 27/2015 de modificare a unor dispoziții ale legii privind zonele economice cu caracter special emise prin Legea nr. 83/2002 („Legea 27/2015”);

                                 (c)

                                 Legea investițiilor, astfel cum a fost adoptată prin Legea nr. 72 din 2017;

                                 (d)

                                 Proiectul de rezoluție nr. 2310 din 2017 a prim-ministrului privind Regulamentul executiv de aplicare a legii privind investițiile, emis în temeiul Legii nr. 72 din 2017;

                                 (e)

                                 Legea privind TVA, astfel cum a fost adoptată prin Legea nr. 67 din 2016;

                                 (f)

                                 Regulamentele executive de aplicare a Legii privind TVA, Decretul nr. 66/2017 al Ministerului Finanțelor.

               3.3.2.   Constatările anchetei

                     (55)

                     Conform articolului 22 din Legea 83/2002, astfel cum a fost modificată prin Legea 27/2015, SCZone face parte dintr-o zonă vamală separată, în temeiul unui decret emis de ministrul finanțelor. Această zonă vamală separată funcționează sub supravegherea unui comitet vamal suprem, instituit de președintele autorității zonei.

                     (56)

                     În plus, potrivit articolului 42 din Legea 83/2002, echipamentele, instrumentele sau aparatele importate sunt scutite de impozite și taxe, atât timp cât sunt alocate bunurilor produse sau serviciilor pentru activitatea autorizată în cadrul SCZone. Pe de altă parte, întrucât SCZone nu este doar o zonă de export, toate impozitele și taxele trebuie plătite pentru orice produse introduse pe piața internă în afara zonei.

                     (57)

                     În cele din urmă, în conformitate cu legile relevante, societățile situate în afara SCZone, plătesc TVA la import în avans și îl compensează cu TVA-ul aferent vânzărilor lor pe piața internă sau, dacă este cazul, este rambursat la exportul produselor finite.

                     (58)

                     Pentru societățile situate în SCZone, TVA-ul la import nu este perceput inițial, în conformitate cu o scrisoare de înțelegere referitoare la acest punct între Ministerul Finanțelor și Autoritatea Generală a SCZone.

                     (59)

                     Comisia a constatat că TVA și taxele de import aferente societății Jushi Egypt pentru echipamentele importate au fost într-adevăr reținute încă din 2017 și pe parcursul întregii perioade de anchetă. Înainte de 2017, societatea și-a plătit efectiv taxele de import și TVA-ul/taxa generală pe vânzări („TGV”) (9) pentru echipamentele importate, întrucât nu intrase încă în SCZone. Cu toate acestea, prin faptul că societatea a aderat la regimul fiscal și administrativ al SCZone din 2017, Jushi Egypt beneficiază de tratamente fiscale preferențiale în interiorul zonei, inclusiv scutiri de la plata TVA și a tarifelor.

                     (60)

                     Ca regulă generală, în Egipt, societățile care achiziționează utilaje supuse cotei de TVA de 5 % ar trebui să utilizeze sumele drept credit pentru plățile viitoare (10). Cu toate acestea, în cazul în care soldul creditor este reținut pentru mai mult de 6 perioade fiscale (luni) consecutive, astfel cum este cazul societăților a căror activitate principală este cea de export care nu pot compensa TVA-ul de intrare cu plățile viitoare, persoana înregistrată depune o cerere în scris, indicând valoarea soldului creditor. Autoritatea fiscală egipteană ar trebui să verifice corectitudinea soldului și să restituie suma în termen de 45 de zile de la data depunerii cererii.

                     (61)

                     Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în practică, GE nu rambursează TVA-ul plătit în avans, astfel încât taxa constituie un cost real pentru astfel de societăți. Într-adevăr, o analiză a creditelor de TVA/TGV ale Jushi Egypt enumerate în rapoartele anuale din perioada 2016-2018 a arătat că sumele datorate de GE societății Jushi Egypt erau încă restante după mai mulți ani (11), iar Jushi Egypt a confirmat că nu se aștepta să primească rambursări (12).

                     (62)

                     De asemenea, trebuie luat în considerare faptul că, întrucât echipamentele utilizate la fabricarea produselor, inclusiv a produsului care face obiectul anchetei, vor fi probabil folosite pentru întreaga lor durată de viață utilă pe teritoriul egiptean, fără a fi reexportate sau vândute pe piața internă, nu există nicio justificare pentru acordarea unei scutiri de taxe vamale și de TVA la achiziționarea acestora, în afară de cele de care beneficiază societățile situate în cadrul SCZone. Prin urmare, aceasta constituie venituri la care se renunță sub formă de taxe vamale și TVA care nu sunt datorate, fără nicio justificare, deoarece aceste echipamente sunt utilizate pentru producția locală a produsului care face obiectul anchetei, pentru care se datorează taxe vamale și TVA în mod normal pentru producătorii aflați în afara SCZone.

                     (63)

                     Prin urmare, întrucât Jushi Egypt a făcut obiectul tratamentului preferențial sub regimul juridic al SCZone în 2017, ea a beneficiat de o scutire de facto de TVA la importul de utilaje. Această scutire constituie venituri la care se renunță, deoarece, astfel cum se menționează în alineatele precedente, chiar dacă TVA-ul ar trebui să fie rambursat în cele din urmă, în esență nu există elemente de probă conform cărora GE a rambursat societății Jushi Egypt TVA-ul plătit pentru utilaje în trecut. Elementele de probă disponibile au arătat, într-adevăr, că Jushi Egypt nu a obținut aceste restituiri atunci când se afla în afara zonei.

                     (64)

                     Societățile situate în SCZone, care nu trebuie să plătească TVA în avans, beneficiază de o scutire de TVA de facto care le scutește de la suportarea unui cost real pe lângă reducerea sarcinii administrative legate de obligația de a solicita rambursarea TVA sau de a compensa creditele de TVA. Aceeași concluzie se aplică și în ceea ce privește scutirea referitoare la plata tarifelor de import pentru echipamentele importate.

               3.3.3.   Concluzie

                     (65)

                     Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că acest program oferă o contribuție financiară sub formă de venituri care se anulează de către GE în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece întreprinderile eligibile sunt scutite de la plata TVA și/sau a tarifelor care, altfel, ar fi datorate. Aceasta conferă, de asemenea, un avantaj societăților beneficiare în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, întrucât acestea sunt plasate într-o poziție financiară mai bună decât cea în care ar fi în absența programului. De fapt, în absența programului, acestea ar fi plătit TVA și taxe la import la importul echipamentelor.

                     (66)

                     Programul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât nu se aplică în mod general în Egipt, și se aplică numai societăților situate în zone economice cu caracter special, cum ar fi SCZone. Legislația în baza căreia funcționează autoritatea care acordă subvenția își limitează accesul la întreprinderile care se află în astfel de zone economice cu caracter special.

               3.3.4.   Calculul valorii subvenției

                     (67)

                     Valoarea acestei subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează pe baza avantajului conferit beneficiarului, a cărui existență este constatată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul conferit beneficiarului este considerat a fi:

                                 (a)

                                 Valoarea scutirii de taxe vamale pentru echipamentele importate achiziționate începând cu 2017. Pentru a asigura faptul că valoarea compensatorie acoperă doar perioada de anchetă, avantajul primit a fost amortizat pe durata de viață utilă a echipamentelor conform procedurilor contabile normale ale societății, cu excepția uneia dintre categoriile de active, pentru care perioada de amortizare a fost adaptată pentru a reflecta mai bine durata de viață reală, conform verificării serviciilor Comisiei.

                                 (b)

                                 În ceea ce privește veniturile la care se renunță sub forma unei scutiri de TVA de facto, avantajul a fost calculat luând valoarea integrală a TVA-ului datorat în mod normal, dar care nu a fost plătită în perioada de anchetă pentru achizițiile de echipamente importate (în cursul PA).

                     (68)

                     Valoarea subvenției stabilite în mod provizoriu în legătură cu acest tip de subvenții în cursul perioadei de anchetă pentru producătorul-exportator a fost de 0,78 %.

               3.4.   Scutiri de TVA și reduceri tarifare pentru materialele importate

                     (69)

                     În conformitate cu Legea 83/2002, entităților care operează într-o zonă economică specială li se permite să importe materiale fără să plătească taxe vamale, taxe pe vânzări sau alte taxe sau impozite, care ar fi exigibile altfel, în măsura în care aceste materiale importate sunt reexportate ca atare sau transformate într-un produs din aval care este apoi exportat.

               3.4.1.   Temei juridic

                     (70)

                     Temeiurile juridice ale acestui program sunt:

                                 —

                                 Legea nr. 83/2002 privind zonele economice cu caracter special („Legea 83/2002”);

                                 —

                                 Decretul nr. 1625 din 2002 al prim-ministrului privind emiterea Regulamentelor executive de aplicare a Legii zonelor economice cu caracter special;

                                 —

                                 Decretul președintelui Republicii Arabe Egipt privind Legea nr. 27/2015 de modificare a unor dispoziții ale legii privind zonele economice cu caracter special emise prin Legea nr. 83/2002 („Legea 27/2015”);

                                 —

                                 Legea investițiilor, astfel cum a fost adoptată prin Legea nr. 72 din 2017;

                                 —

                                 Proiectul de rezoluție nr. 2310 din 2017 a prim-ministrului privind Regulamentul executiv de aplicare a legii privind investițiile emis în temeiul Legii nr. 72 din 2017;

                                 —

                                 Legea privind TVA, astfel cum a fost adoptată prin Legea nr. 67 din 2016;

                                 —

                                 Regulamentul executiv de aplicare a Legii privind TVA, Decretul nr. 66/2017 al Ministerului Finanțelor.

               3.4.2.   Constatările anchetei

                     (71)

                     După cum s-a menționat la considerentul 46 de mai sus, SCZone face parte dintr-o zonă vamală separată. Conform articolului 42 din Legea 83/2002, materiile prime importate, furniturile, piesele de schimb și orice alte materiale sau componente importate din străinătate sunt scutite de la plata impozitelor și a taxelor, atât timp cât sunt alocate bunurilor produse sau serviciilor pentru activitatea autorizată în cadrul SCZone. Pe de altă parte, toate impozitele și taxele trebuie plătite pentru orice produse introduse pe piața internă în afara SCZone.

                     (72)

                     Pe parcursul anchetei, Comisia a constatat că, în conformitate cu dispozițiile articolului menționat anterior din Legea 83/2002, Jushi Egypt a beneficiat de derogări de la plata TVA și a taxelor de import pentru materiile prime utilizate la fabricarea produselor finite exportate (și în special, a produsului în cauză).

                     (73)

                     În ceea ce privește derogarea de la plata taxelor de import, o astfel de configurare pare să corespundă unui sistem de rambursare a taxelor, astfel cum este descris în anexa I litera (i) la regulamentul de bază. În conformitate cu litera (i) din anexa I, sistemele de rambursare pentru inputurile de substituire pot constitui o subvenție la export în măsura în care ele au ca efect o rambursare excesivă a impunerilor la import colectate inițial pentru factorii de producție importați pentru care se solicită rambursarea.

                     (74)

                     Pentru a stabili dacă a existat o astfel de rambursare excesivă, în conformitate cu secțiunea II din anexa III la regulamentul de bază, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea GE cu privire la sistemul de rambursare a taxelor în general și, mai exact, cu privire la existența și aplicarea efectivă a procedurilor de verificare și monitorizare conexe.

                     (75)

                     Pe baza informațiilor primite inițial, se părea că GE a instituit într-adevăr un cadru legislativ pentru monitorizarea sistemului de rambursare a taxelor, inclusiv, după caz, rambursarea taxelor la import plătite. Cu toate acestea, pe parcursul vizitelor de verificare la Jushi Egypt, s-a constatat că acest cadru nu a fost aplicat efectiv în practică.

                     (76)

                     Jushi Egypt nu a plătit nicio taxă de import (sau TVA) pentru niciuna dintre achizițiile sale de materiale în perioada de anchetă, fie că au fost utilizate pentru vânzarea internă, fie pentru exportul de produse finite. În mod normal, trebuie efectuată o depunere într-un cont blocat al autorităților vamale, din care taxele să poată fi colectate periodic. Cu toate acestea, în perioada de anchetă, nicio depunere nu a fost efectuată, iar autoritățile nu au perceput nicio sumă.

                     (77)

                     După perioada de anchetă, Jushi Egypt a efectuat o mică plată către autoritățile egiptene, care ar fi acoperit rambursarea excesivă pentru vânzările interne. Cu toate acestea, nu a fost furnizat niciun element de probă care să indice că această plată s-a efectuat într-adevăr în legătură cu rambursarea excesivă pentru vânzările interne sau în legătură cu vânzările interne realizate în perioada de anchetă. Cu toate acestea, au existat, de asemenea, elemente de probă că Jushi Egypt a primit rambursarea taxelor la import plătite în perioadele anterioare, înainte de a obține o scutire de taxe la import.

                     (78)

                     După alte schimburi cu GE, s-au primit informații suplimentare care au arătat că, de fapt, cadrul de monitorizare și verificare a colectării taxelor vamale în SCZone era încă în curs de realizare în perioada de anchetă. De exemplu, comitetul pentru ajustarea soldurilor aferente taxelor de import a fost înființat abia în 2019, în conformitate cu Decretul nr. 158 al Șefului autorității vamale, înființarea unui comitet de inspecție vamală era încă în curs în 2019, iar procedurile executive nu au fuseseră încă emise. Astfel, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că nu a existat un sistem eficace și adecvat de rambursare a taxelor.

                     (79)

                     În plus, astfel cum s-a menționat la considerentul 50 de mai sus, în SCZone, TVA-ul pentru bunurile importate este reținut, în loc să fie plătit în avans. Autoritățile fiscale păstrează doar dreptul de a recupera TVA-ul ulterior.

                     (80)

                     Ancheta a arătat, de asemenea, că, pentru anumiți factori de producție pe care Jushi Egypt i-a folosit în procesul de fabricație de la furnizorii egipteni, TVA-ul a fost perceput la nivelul standard, fără a se ține seama de faptul că societatea avea sediul în zona specială în care TVA-ul nu era datorat în mod normal. Aceste tranzacții au dat naștere unui credit asociat TVA pentru Jushi Egypt. În schimb, vânzările de factori de producție între societăți situate în zona specială nu erau supuse TVA-ului intern, indiferent dacă bunurile produse cu astfel de factori de producție urmau să fie exportate sau vândute pe piața internă. Jushi Egypt nu a putut demonstra ce factori de producție (obținuți pe piața internă sau importați) au fost utilizați sau consumați în produsele exportate sau vândute pe piața internă.

                     (81)

                     Toate aceste elemente arată că această zonă specială nu este o zonă clasică de prelucrare pentru export și este, de asemenea, diferită de alte zone libere speciale existente în Egipt, ci este un tip unic și hibrid de zonă specială cu mai multe caracteristici specifice care o disting de alte zone. Actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile nu par să fie aplicate în practică în această zonă, astfel încât Comisia și-a întemeiat în mod provizoriu concluziile pe înțelegerea modului în care funcționează în practică operațiunile din zonă.

                     (82)

                     În plus, este important de remarcat că absența autorităților administrative însărcinate cu administrarea, monitorizarea și asigurarea respectării sistemului fiscal și a oricăror obligații fiscale referitoare la sistemul fiscal special aplicabil în zonă fac din aceasta un spațiu unic, iar societățile cu sediul în acest teritoriu au libertatea deplină de a alege să urmeze sau să evite normele fiscale fără absolut nicio consecință. Prin urmare, având în vedere circumstanțele speciale ale acestei zone și pe baza informațiilor disponibile, Comisia a decis, cu titlu provizoriu, să considere scutirile de TVA aplicate factorilor de producție importați ca scutire de facto de a plăti astfel de TVA, indiferent dacă factorii de producție sunt ulterior încorporați în produse finite exportate sau vândute pe piața internă.

               3.4.3.   Concluzie

                     (83)

                     Astfel, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că sistemul GE de monitorizare a rambursării taxelor nu a fost aplicat în mod eficace și că nu poate fi calificat ca atare, din toate motivele explicate în secțiunea anterioară și rezumate la considerentul 73. De fapt, astfel cum s-a explicat la considerentele 68 și 70, ancheta a arătat că GE nici măcar nu înființase o autoritate însărcinată să administreze și să execute vreo obligație fiscală pentru entitățile situate în zonă, inclusiv taxele vamale și TVA datorate pentru materialele importate.

                     (84)

                     În plus, Comisia a stabilit că pretinsul sistem de rambursare a taxelor pentru factorii de producție utilizați la fabricarea produselor finite exportate a condus la o renunțare la venituri, ceea ce constituie o subvenție ce poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece ele conduc la o rambursare excesivă a impunerilor la import aplicate inițial asupra factorilor de producție importați pentru care se solicită rambursarea. GE nu a furnizat nici o examinare suplimentară a tranzacțiilor în cauză.

                     (85)

                     Aceste rambursări excesive sunt și specifice, în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât nu se aplică în mod general în Egipt, și se aplică numai societăților situate în SCZone.

                     (86)

                     În plus, scutirea de TVA de facto pentru materialele importate constituie o contribuție financiară sub forma veniturilor care se anulează de către GE în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece întreprinderile eligibile sunt scutite de la plata TVA-ului care, altfel, ar fi datorat. De asemenea, acesta acordă un avantaj societăților beneficiare în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Programul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât legislația limitează scutirea de TVA numai pentru întreprinderile situate în SCZone.

               3.4.4.   Calculul valorii subvenției

                     (87)

                     Valoarea acestei subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează pe baza avantajului conferit beneficiarului, a cărui existență este constatată în cursul perioadei de anchetă.

                     (88)

                     În ceea ce privește taxele de import, avantajul acordat beneficiarului este considerat a fi diferența dintre valoarea taxelor de import datorate în perioada de anchetă și valoarea reală a taxelor de import plătite în cursul perioadei de anchetă.

                     (89)

                     Pentru a determina valoarea taxelor la import datorate, Comisia a considerat că raportul mediu de consum pentru toate tipurile de produse finite este același, deoarece toate aparțin aceleiași categorii generale de produse. Comisia și-a întemeiat raportul de consum pe evidențele producătorului-exportator. Apoi, aceasta a stabilit mai întâi cantitatea de materiale importată în cursul perioadei de anchetă. În al doilea rând, a calculat raportul dintre vânzările interne comparativ cu vânzările totale ale Jushi Egypt. În al treilea rând, Comisia a aplicat acest raport al vânzărilor interne la volumul total de materiale importate și a determinat cantitatea de materiale importate pentru care vor fi datorate taxe de import.

                     (90)

                     În cele din urmă, pentru a stabili cuantumul avantajului, Comisia a calculat valoarea taxei de import datorate pentru cantitățile de materiale utilizate pentru producția de bunuri vândute pe piața internă.

                     (91)

                     În ceea ce privește veniturile la care se renunță sub forma unei scutiri de TVA de facto, avantajul a fost calculat luând valoarea integrală a TVA-ului datorat în mod normal, dar care nu a fost plătită în perioada de anchetă pentru achizițiile de factori de producție importați.

                     (92)

                     Cuantumul subvenției stabilite în mod provizoriu în legătură cu acest tip de subvenții în cursul perioadei de anchetă pentru producătorul-exportator a fost de 7,42 %.

               3.5.   Impozit pe venit

                     (93)

                     Temeiurile juridice ale acestui program sunt:

                                 —

                                 Legea privind impozitul pe venit, astfel cum a fost adoptată prin Legea 91 din 2005 și

                                 —

                                 Decretul nr. 16 din 2017 al Ministerului Investițiilor, prin care s-a adăugat un addendum (A) intitulat „Efectele modificărilor cursurilor valutare” la Standardul egiptean de contabilitate nr. 13.

               3.5.1.   Analiză

                     (94)

                     Jushi Egypt face obiectul impozitului pe venit normal de 22,5 % aplicabil în Egipt.

                     (95)

                     În 2016, guvernul egiptean a decis să modifice cursul de schimb fix al lirei egiptene („EGP”) într-un curs de schimb variabil, pe baza unei recomandări a Fondului Monetar Internațional. Drept urmare, lira egipteană a pierdut într-o lună aproximativ jumătate din valoarea sa față de alte valute majore, precum USD și EUR. Pentru a aborda această fluctuație bruscă a monedei, GE a emis un standard special de contabilitate, precum și o normă fiscală specială pentru tratarea diferențelor valutare. Drept urmare, societăților li s-a permis să deducă într-un mod mai extins diferențele valutare cauzate de devalorizarea EGP din veniturile lor impozabile.

                     (96)

                     Deși această legislație era în general aplicabilă tuturor societăților din Egipt și avea menirea să compenseze efectele negative ale devalorizării monedei egiptene, ea a creat un avantaj de facto substanțial pentru un număr limitat de societăți din Egipt, și anume societăți care sunt orientate spre export și își desfășoară activitatea aproape în întregime în monede străine cum ar fi USD sau EUR. Această categorie particulară de societăți nu a suferit nicio pierdere efectivă ca urmare a devalorizării EGP, dar ar putea beneficia de standardul special de contabilitate emis de GE în scopuri fiscale. În consecință, societățile care își desfășoară activitatea într-o monedă străină par să înregistreze pierderi în scopuri fiscale, chiar dacă situația lor financiară poate indica profituri considerabile. În schimb, societățile egiptene care își desfășoară activitatea în EGP au suferit pierderi reale, care au avut un impact real asupra activității lor, situație abordată de norma fiscală specială emisă de GE.

                     (97)

                     Jushi Egypt a beneficiat în mod disproporționat de această măsură, deoarece ancheta a arătat că Jushi Egypt își desfășoară activitatea aproape exclusiv în USD sau EUR și nu are aproape nicio tranzacție în lire egiptene. Într-adevăr, societatea este aproape exclusiv orientată către export, importă aproape toate echipamentele sale, împrumuturile sale sunt în valută, precum și o parte importantă a materialelor sale. Într-adevăr, ca urmare, pierderile înregistrate de Jushi Egypt din cauza devalorizării EGP, în special din cauza împrumuturilor semnificative în valută, nu sunt reale și sunt utilizate doar în scopuri fiscale, în vederea reducerii venitului impozabil.

                     (98)

                     În plus, deducerea fiscală trebuia să fie o măsură temporară, aplicabilă numai tranzacțiilor afectate la momentul devalorizării. Cu toate acestea, în perioada de anchetă, Jushi Egypt a dedus în continuare sume considerabile din veniturile sale impozabile, în condițiile unor diferențe de schimb valutar realizate și nerealizate. Drept urmare, potrivit declarațiilor sale privind impozitul pe venit, a înregistrat pierderi, chiar dacă situațiile financiare arătau un profit considerabil și durabil.

               3.5.2.   Concluzie

                     (99)

                     Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că aceste avantaje fiscale constituie venituri care se anulează de către GE în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază și că acestea acordă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.

                     (100)

                     În plus, acestea sunt de facto specifice producătorului-exportator Jushi Egypt, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece este utilizat predominant de un grup limitat de societăți care operează aproape exclusiv în monede străine.

               3.5.3.   Calculul valorii subvenției

                     (101)

                     Avantajul pentru Jushi Egypt a fost stabilit pe baza informațiilor conținute în declarația privind impozitul pe venit pentru 2018. În primul rând, s-a stabilit suma dedusă din veniturile impozabile în conformitate cu dispoziția menționată mai sus în secțiunea 3.5.1. În al doilea rând, cota de impozitare general aplicabilă de 22,5 % a fost aplicată acestei sume deduse. În cele din urmă, această sumă a fost exprimată ca procent din cifra de afaceri totală a Jushi Egypt în perioada de anchetă.

                     (102)

                     Valorile subvențiilor identificate pentru acest program de impozitare directă s-au ridicat la 1,68 % pentru Jushi Egypt.

               3.6.   Alte sisteme

                     (103)

                     În ceea ce privește toate celelalte sisteme enumerate la considerentul 43 de mai sus, Comisia își continuă anchetele, inclusiv având în vedere modificările avizului de deschidere menționat la considerentul 18 de mai sus.

               3.7.   Concluzie privind subvenționarea

                     (104)

                     Comisia a calculat valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii pentru producătorul-exportator prin examinarea fiecărei subvenții sau a fiecărui program de subvenționare, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, și a adunat aceste cifre pentru a calcula valoarea totală a subvenției acordate producătorului-exportator în cursul perioadei de anchetă. Pentru calcularea subvenționărilor totale de mai jos, Comisia a calculat mai întâi procentajul reprezentat de subvenție, acesta fiind egal cu valoarea subvenției, considerată ca procent din cifra totală de afaceri a societății. Acest procent a fost utilizat în continuare pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune pe durata perioadei de anchetă. Ulterior a fost calculată valoarea subvenției pe tonă de produs în cauză exportat către Uniune în cursul perioadei de anchetă, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procentaj din valoarea „Cost, asigurare și navlu” (CIF) a acelorași exporturi pe tonă.

                     (105)

                     Având în vedere cooperarea deplină a producătorilor-exportatori egipteni, valoarea corespunzătoare „tuturor celorlalte societăți” a fost stabilită în mod provizoriu la nivelul unicului producător-exportator egiptean.

                        Tabelul 1

                        Nivelurile subvenției stabilite în mod provizoriu

                                 Societate

                                 Nivelul provizoriu al subvenției

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Toate celelalte societăți

                                 8,7 %

               4.   PREJUDICIUL

         4.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

                     (106)

                     Produsul similar a fost fabricat de șapte producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

                     (107)

                     Astfel cum s-a indicat în considerentele 31 și 32, Comisia a selectat un eșantion de trei producători din Uniune. Eșantionul era alcătuit din trei producători din Uniune, reprezentând 68 % din producția totală din Uniune a produsului similar în cursul perioadei de anchetă.

                     (108)

                     Comisia a stabilit producția totală de AFS din Uniune în perioada de anchetă la aproximativ 695 000 de tone, pe baza informațiilor colectate de reclamant și verificate în cursul anchetei.

                        Tabelul 2

                        Producția la nivelul Uniunii

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Producția totală a Uniunii (tone)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 695 324

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                    Sursă: reclamantul

                     (109)

                     Producția totală a Uniunii a rămas stabilă între 2016 și sfârșitul perioadei de anchetă, arătând o tendință ușor descendentă.

               4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

                     (110)

                     Comisia a determinat consumul de AFS din Uniune prin adăugarea importurilor de AFS în Uniune la vânzările industriei Uniunii pe piața Uniunii.

                     (111)

                     Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 3

                        Consumul la nivelul Uniunii

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Consumul total la nivelul Uniunii (tone)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 058 263

                                 1 027 982

                                    Indice

                                    100

                                    107

                                    108

                                    105

                                    Sursă: reclamantul, baza de date Surveillance 2

                     (112)

                     Consumul de AFS la nivelul Uniunii a crescut între începutul perioadei examinate și sfârșitul acesteia cu 5 %; cu toate acestea, tendința de la an la an arată o ușoară variație a consumului de-a lungul perioadei.

               4.3.   Importurile din țara în cauză

         4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

                     (113)

                     Comisia a stabilit volumul importurilor și cota lor de piață aferentă conform bazei de date Surveillance 2 (13).

                     (114)

                     Importurile de AFS în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 4

                        Volumul importurilor și cota de piață

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Volumul importurilor originare din Egipt (tone)

                                 50 529

                                 95 865

                                 146 304

                                 144 169

                                    Indice

                                    100

                                    190

                                    290

                                    285

                                 Cotă de piață (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                    Sursă: baza de date Surveillance 2

                     (115)

                     Importurile de AFS din Egipt au crescut rapid în perioada cuprinsă între 2016 și 2018, aproape triplându-se. Prin urmare, și cota de piață a acestor importuri s-a triplat, în contextul în care consumul a crescut cu 5 %.

               4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

                     (116)

                     Evoluția prețurilor medii de import în perioada examinată a fost următoarea:

                        Tabelul 5

                        Prețul de import

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Prețurile de import din Egipt (EUR pe tonă)

                                 993

                                 918

                                 898

                                 904

                                    Indice

                                    100

                                    92

                                    90

                                    91

                                    Sursă: baza de date Surveillance 2

                     (117)

                     Tendința prețurilor de import din Egipt este în mod evident una descendentă în perioada examinată. În cursul PA, a existat o diferență de aproximativ 20 % între aceste prețuri de import și prețurile de vânzare în UE (tabelul 9).

                     (118)

                     Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă, comparând:

                                 1.

                                 prețurile medii ponderate pentru fiecare tip de produs pentru importurile producătorului din Egipt către primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu („CIF”), cu ajustări corespunzătoare în funcție de costurile ulterioare importului și

                                 2.

                                 prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii.

                     (119)

                     Comisia a realizat compararea prețurilor per tip de produs, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor.

                     (120)

                     În cazul în care vânzarea de la producătorul egiptean către primul client independent de pe piața din Uniune s-a realizat printr-o societate de vânzări afiliată cu sediul în UE, prețul importului a fost stabilit pe bază de cost, asigurare și navlu („CIF”), dar s-a făcut o ajustare la acest preț pentru a se ține cont de costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costuri VAG) și de profitul importatorului afiliat.

                     (121)

                     Comparația per tip de produs a fost posibilă datorită utilizării unui număr de control al produsului („NCP”) comun pentru a descrie tipurile de produse de AFS exportate către UE din Egipt și, de asemenea, vândute de către producătorii din Uniune incluși în eșantion.

                     (122)

                     Calculul a arătat o marjă de subcotare medie ponderată pentru importurile societății Jushi Egypt pe piața Uniunii de 16 %.

                     (123)

                     Prin urmare, Comisia a stabilit în mod provizoriu că prețurile importurilor din Egipt au subcotat în mod semnificativ prețurile practicate de industria Uniunii.

               4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

         4.4.1.   Observații generale

                     (124)

                     În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului asupra industriei Uniunii al importurilor care fac obiectul unei subvenții include o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

                     (125)

                     Astfel cum s-a menționat în considerentele 17-20, eșantionarea a fost utilizată pentru a stabili prejudiciul și impactul negativ asupra nivelului prețurilor de vânzare, a cantităților vândute, a cotei de piață și a profiturilor industriei Uniunii.

                     (126)

                     Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionare oferite de producătorii din Uniune incluși în eșantion și a informațiilor furnizate de reclamant. Indicatorii microeconomici s-au bazat pe datele din răspunsurile la chestionare transmise de producătorii incluși în eșantion.

                     (127)

                     Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

                     (128)

                     Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea cuantumului subvenției și redresarea în urma practicilor anterioare de subvenționare sau dumping.

                     (129)

                     Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.

               4.4.2.   Indicatori macroeconomici

         4.4.2.1.   Capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție

                     (130)

                     Capacitatea de producție totală a Uniunii și rata de utilizare a acestei capacități au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 6

                        Capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Capacitatea de producție (tone)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 751 098

                                    Indice

                                    100

                                    100

                                    99

                                    99

                                 Rata de utilizare a capacității (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 93

                                    Sursă: reclamantul

                     (131)

                     Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Acest lucru se întâmplă deoarece capacitatea se bazează în principal pe numărul de cuptoare care alimentează liniile de producție, iar creșterea capacității este o operațiune care presupune o utilizare intensivă de capital.

                     (132)

                     Rata de utilizare a capacității industriei Uniunii a rămas, de asemenea, ridicată și stabilă în perioada examinată. Odată ce un cuptor este pus în funcțiune, din motive economice, acesta trebuie menținut în funcțiune fără pauză.

               4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

                     (133)

                     Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 7

                        Volumul vânzărilor și cota de piață

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (tone)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 594 097

                                    Indice

                                    100

                                    105

                                    98

                                    95

                                 Cotă de piață (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 58

                                    Sursă: reclamantul, statistici privind importurile și exporturile

                     (134)

                     Vânzările industriei Uniunii au crescut în termeni absoluți între 2016 și 2017, dar apoi au scăzut din nou, pierzând 5 puncte procentuale între 2016 și sfârșitul PA. Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut pe parcursul perioadei examinate, de la 64 % la 58 %. Această scădere trebuie observată pe fondul consumului la nivelul Uniunii, care crește cu 5 %, și al creșterii importurilor din Egipt la prețuri mai mici și în scădere.

               4.4.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                     (135)

                     Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 8

                        Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Numărul de angajați

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 686

                                    Indice

                                    100

                                    100

                                    101

                                    102

                                 Productivitate (tone/angajat)

                                 194

                                 191

                                 189

                                 189

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    98

                                    97

                                    Sursă: reclamantul

                     (136)

                     Atât ocuparea forței de muncă, cât și productivitatea industriei Uniunii au rămas stabile pe parcursul întregii perioade examinate.

               4.4.2.4.   Importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii și redresarea în urma practicilor de subvenționare sau de dumping anterioare

                     (137)

                     Întrucât Comisia încă anchetează unele dintre sistemele de subvenționare, în această etapă, nu este posibil să se determine amploarea exactă a subvenționării. Cu toate acestea, pe baza valorii subvenției pentru anumite sisteme deja stabilite mai sus și a marjei provizorii a subvenției constatate, subvenționarea nu poate fi considerată neglijabilă.

                     (138)

                     Deși nu există un istoric al cazurilor anterioare de subvenționare sau dumping din Egipt, unicul producător-exportator din Egipt face parte dintr-o societate despre care s-a constatat deja că a fost implicată în practici de dumping, precum și că a primit subvenții într-o altă țară (China). De fapt, grupul Jushi a anunțat că va construi o fabrică în Egipt pentru a produce AFS pe care le va comercializa pe piața UE pentru a evita plata taxelor antidumping și compensatorii pentru exporturile sale de AFS din China către UE. Odată ce instalația a devenit operațională, datele prezentate mai sus arată că importurile din Egipt la prețuri mici au început să intre pe piața Uniunii și au crescut rapid în perioada examinată.

                     (139)

                     Astfel, se preconizează că Jushi Egypt să va angaja și se va implica în aceleași practici ale grupului Jushi din China.

               4.4.3.   Indicatori microeconomici

         4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

                     (140)

                     În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 9

                        Prețurile de vânzare din Uniune

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Preț unitar de vânzare mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 136

                                    Indice

                                    100

                                    96

                                    98

                                    97

                                 Costul unitar de producție (EUR/tonă)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 107

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    105

                                    107

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (141)

                     În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați au scăzut cu 3 %.

                     (142)

                     Cu toate acestea, costul unitar de producție practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut în perioada examinată cu 7 %. Prin urmare, este clar că prețurile nu au putut fi majorate pentru a corespunde creșterilor costurilor de producție.

               4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

                     (143)

                     Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 10

                        Costurile medii cu forța de muncă per angajat

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Costul mediu cu forța de muncă per angajat (EUR)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 57 585

                                    Indice

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (144)

                     Costurile medii ale forței de muncă au crescut gradual în timpul perioadei examinate.

               4.4.3.3.   Stocurile

                     (145)

                     Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 11

                        Stocuri

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Stocuri finale (tone)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 95 397

                                    Indice

                                    100

                                    80

                                    109

                                    119

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (146)

                     Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut în perioada examinată și au atins valorile cele mai ridicate în perioada de anchetă.

               4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

                     (147)

                     Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 12

                        Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 5,2

                                 Fluxul de lichidități (EUR)

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 24 615 552

                                 44 541 758

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    55

                                    45

                                 Investiții (EUR)

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 42 018 578

                                    Indice

                                    100

                                    197

                                    298

                                    240

                                 Randamentul investițiilor (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 7

                                    Sursă: producătorii din Uniune incluși în eșantion

                     (148)

                     Comisia a stabilit rentabilitatea celor trei producători din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. Rentabilitatea este bazată pe costul bunurilor vândute.

                     (149)

                     Rentabilitatea a scăzut considerabil în perioada examinată cu 7 puncte procentuale sau mai mult de jumătate.

                     (150)

                     În pofida nivelurilor de profit scăzute, industria din Uniune genera un flux de lichidități pozitiv din operațiunile sale desfășurate în cursul întregii perioade examinate.

                     (151)

                     Industria Uniunii a continuat să facă investiții în perioada examinată. Investițiile au crescut în perioada examinată, ceea ce este de așteptat, deoarece industria AFS are nevoie de investiții constante pentru reconstruirea cuptoarelor.

                     (152)

                     Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a fost scăzut, dar pozitiv, deoarece industria a fost profitabilă.

                     (153)

                     Nivelul de performanță financiară al industriei Uniunii în termeni de profit din cursul perioadei de anchetă a limitat totuși capacitatea acesteia de a mobiliza capital.

               4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

                     (154)

                     Perioada examinată arată că s-au importat cantități în creștere rapidă de AFS din Egipt, volumul triplându-se în perioada examinată. Acest lucru ar trebui văzut în contextul creșterii consumului la nivelul Uniunii, ceea ce duce la pierderea cotei de piață pentru industria Uniunii.

                     (155)

                     Această scădere a cotei de piață în special concomitent cu creșterea consumului în Uniune este un semn clar al prejudiciului important. Când consumul în Uniune crește, ar fi de așteptat ca industria Uniunii să își poată menține cota de piață stabilă și să își mărească volumul vânzărilor.

                     (156)

                     În timp ce cantitatea de producție a rămas stabilă, cantitatea vânzărilor și prețurile de vânzare au scăzut. Industria Uniunii nu a putut răspunde creșterii costurilor odată cu creșterea prețurilor și, prin urmare, în timp ce costurile au crescut, profiturile au scăzut de la 12 % în 2016 la 5 % în perioada de anchetă.

                     (157)

                     Comisia remarcă în special faptul că industria Uniunii a suferit o scădere clară a prețurilor în cursul perioadei examinate, având în vedere că importurile din Egipt, care au fost efectuate la prețuri scăzute, au crescut spectaculos în cantitate. În absența acestor importuri, Comisia se așteaptă ca industria Uniunii să poată transfera creșterile costurilor către clienți.

                     (158)

                     Scăderea prețului a putut fi observată și pe baza evoluției costului unitar de producție al industriei Uniunii în comparație cu prețul de vânzare unitar pentru clienții neafiliați din UE și prețul de import al AFS din Egipt.

                     (159)

                     Comisia a observat că, de exemplu, din 2016 până în 2017, costurile practicate de producătorii din Uniune au scăzut cu 1 %, însă prețul de vânzare al Uniunii a scăzut cu 4 % pentru a concura cu prețul de import din Egipt, aflat în scădere (care a scăzut cu 8 %).

                     (160)

                     Între 2017 și 2018, costurile producătorilor din Uniune au crescut cu 6 %, însă prețurile lor de vânzare au putut crește cu doar 2 %, deoarece prețul de import din Egipt a continuat să scadă.

                     (161)

                     Comisia a concluzionat în mod provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei de anchetă.

               5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

         5.1.   Efectele importurilor subvenționate

                     (162)

                     Comisia a concluzionat în mod provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei de anchetă, având în vedere scăderea accentuată a profiturilor și scăderea cotei de piață. Aceste evoluții negative au avut loc în contextul creșterii drastice a importurilor din Egipt la prețuri în continuă scădere, care le subcotează pe cele practicate de industria Uniunii supusă unei presiuni suplimentare asupra prețurilor.

                     (163)

                     În plus, Comisia ia act de elementele de probă potrivit cărora fabrica din Egipt a fost deschisă de Jushi China cu scopul expres de a vinde AFS pe piața Uniunii fără a plăti taxele în vigoare aplicabile importurilor efectuate direct din China.

                     (164)

                     Prin urmare, Comisia a considerat că importurile subvenționate de AFS din Egipt au cauzat un prejudiciu important pentru industria Uniunii.

               5.2.   Alți factori cunoscuți

                     (165)

                     Comisia a analizat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți sunt capabili, individual sau colectiv, să atenueze legătura de cauzalitate creată între importurile subvenționate și prejudiciul a cărui existență a fost constatată în mod provizoriu, având efectul ca această legătură să nu mai fie reală și substanțială.

               5.2.1.   Importurile din țări terțe

                     (166)

                     Cu excepția importurilor din Egipt, importurile din doar alte trei țări, Malaysia, China și Norvegia, au avut o cotă de piață semnificativă în perioada examinată. Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 13

                        Importuri din țări terțe

                                 Țara

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Malaysia

                                 Volum (tone)

                                 98 446

                                 111 373

                                 114 325

                                 102 896

                                    Indice

                                    100

                                    113

                                    116

                                    105

                                 Cotă de piață (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 10

                                 Preț mediu

                                 930

                                 941

                                 986

                                 976

                                 China

                                 Volum (tone)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 49 034

                                    Indice

                                    100

                                    74

                                    63

                                    62

                                 Cotă de piață (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Preț mediu

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 022

                                 1 030

                                 Norvegia

                                 Volum (tone)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 160

                                    Indice

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Cotă de piață (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 4

                                 Preț mediu

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 094

                                 Toate celelalte țări

                                 Volum (tone)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 93 626

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    108

                                    109

                                 Cotă de piață (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Preț mediu

                                 1 199

                                 1 148

                                 1 104

                                 1 130

                                    Sursă: baza de date Surveillance 2

                     (167)

                     Importurile din China fac deja obiectul măsurilor antidumping și antisubvenție, iar cota de piață pentru aceste importuri este în scădere, întrucât importatorii trec de la AFS originare din China la AFS originare din Egipt de la același grup Jushi.

                     (168)

                     Importurile din Malaysia au avut o cotă de piață stabilă pe întreaga perioadă examinată. Există o singură fabrică în Malaysia, deținută de grupul japonez NEG, care deține fabrici și în Uniune. Această fabrică exportă în UE numai fire tăiate. Comisia a comparat prețul firelor tăiate din Malaysia cu prețurile firelor tăiate din Uniune și a constatat că, aparent, malaysienii nu subcotau prețurile Uniunii.

                     (169)

                     Importurile din Norvegia au o cotă de piață scăzută și stabilă de 4 % în perioada examinată și intră în Uniune la un preț ridicat.

                     (170)

                     Importurile din alte țări luate împreună au atins o cotă de piață stabilă de 9 % pe întreaga perioadă examinată. Prin urmare, niciuna dintre aceste alte țări nu ar fi putut avea vreo influență semnificativă asupra performanței industriei Uniunii.

                     (171)

                     Pe baza analizei de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile din alte țări nu au afectat situația industriei Uniunii în cursul perioadei de anchetă. În special, nu există o corelație între performanța în scădere a industriei Uniunii și cotele de piață stabile ale altor surse de aprovizionare.

               5.2.2.   Rezultatele la export ale industriei Uniunii

                     (172)

                     Reclamantul a furnizat Comisiei date de export după cum urmează:

                        Tabelul 14

                        Rezultatele la export ale industriei din Uniune

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 PA

                                 Volumul exporturilor (tone)

                                 49 370

                                 44 660

                                 38 704

                                 46 119

                                    Indice

                                    100

                                    90

                                    78

                                    93

                                 Vânzările la export ca procent din vânzările UE (%)

                                 8

                                 7

                                 6

                                 8

                                    Sursă: reclamantul

                     (173)

                     Nivelul exporturilor industriei Uniunii a fost limitat și a rămas stabil în perioada examinată. Acest nivel nu a depășit 8 % din vânzările sale în niciun an al perioadei examinate, după cum reiese în tabelul de mai sus.

                     (174)

                     Având în vedere participarea limitată a vânzărilor la export raportată la totalul vânzărilor industriei Uniunii și faptul că acestea au fost practic stabile în perioada examinată, s-a constatat că rezultatele la export ale industriei Uniunii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii.

               5.3.   Concluzie

                     (175)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că importurile subvenționate de AFS din Egipt au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii.

                     (176)

                     Comisia a identificat și evaluat și alți factori care ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria Uniunii, cum ar fi importurile din alte țări terțe și rezultatele la export ale industriei Uniunii. Cu toate acestea, s-a constatat că acești alți factori nu au avut niciun efect asupra situației industriei Uniunii, nici individual, nici colectiv.

               6.   INTERESUL UNIUNII

                     (177)

                     În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii faptului că există o subvenționare prejudiciabilă, adoptarea unor măsuri compensatorii corespunzătoare valorii totale a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii în cazul de față nu este în interesul Uniunii. În determinarea interesului Uniunii, Comisia se bazează pe o analiză a tuturor diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale consumatorilor din Uniune.

                     (178)

                     AFS reprezintă un material important în multe aplicații destinate utilizatorilor din Uniunea Europeană.

                     (179)

                     Acesta este materia primă cel mai des utilizată pentru a consolida rășinile termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. AFS reprezintă între 10 % și 60 % din costul fabricării rășinilor termoplastice și termorezistente, în funcție de produsul final în cauză. Acestea sunt apoi utilizate într-o gamă variată de aplicații de industria din aval a Uniunii. Industria Uniunii a furnizat informații de piață care arată că aproximativ jumătate din vânzările sale sunt destinate fabricării termoplasticelor.

                     (180)

                     AFS sunt, de asemenea, utilizate ca principală materie primă pentru fabricarea țesăturii din fibră de sticlă („TFS”). Aceasta reprezintă un cost de producție considerabil pentru fabricarea TFS, de până la 70 %. Comisia observă că sunt în curs de desfășurare anchete antidumping și antisubvenții privind importurile de TFS originare din Republica Populară Chineză și Egipt (14). Până în prezent, nu au fost instituite încă măsuri în cadrul acestor proceduri.

                     (181)

                     Informațiile de piață din industria Uniunii au arătat că, în prezent, până la 20 % din AFS realizate de industria Uniunii intră în compoziția TFS. Cu toate acestea, informațiile de piață au arătat, de asemenea, un procent mai ridicat din toate importurile din China, dar și din alte țări, se utilizează pentru fabricarea TFS.

                     (182)

                     Pentru a evalua interesul Uniunii, Comisia a analizat poziția industriei Uniunii, care funcționează cu un grad foarte ridicat de utilizare a capacității de producție, astfel încât, pe termen scurt, nu va putea răspunde semnalelor piețelor mari și altor posibile surse de aprovizionare care nu sunt afectate de măsurile în vigoare. Această analiză este aprofundată la considerentele 154, 170 și 176.

               6.1.   Interesul industriei Uniunii

                     (183)

                     Comisia a constatat că industria Uniunii suferă un prejudiciu important și că acest prejudiciu este cauzat de importurile de AFS din Egipt.

                     (184)

                     Comisia observă că industria funcționează la rate foarte ridicate de utilizare a capacității de producție, ceea ce limitează posibilitatea unor creșteri suplimentare ale ofertei; totuși, cu instituirea de măsuri pentru Egipt, aceasta ar trebui să permită industriei să instaleze capacitatea suplimentară de care are nevoie pentru a aproviziona piața Uniunii.

                     (185)

                     Astfel cum a constatat Comisia în ancheta anterioară privind importurile de AFS din China, instituirea de măsuri pentru importurile realizate în condiții neloiale permite industriei să investească în creșterea capacității (15).

                     (186)

                     Având în vedere constatarea prejudiciului important suferit de industria Uniunii și că acest prejudiciu important este cauzat de importurile subvenționate din Egipt, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că instituirea de măsuri ar fi în interesul industriei Uniunii.

               6.2.   Interesul importatorilor neafiliați

                     (187)

                     Importatorii care au cooperat la anchetă s-au opus instituirii de măsuri, deoarece aceasta ar restricționa sursele de AFS care intră pe piață. De asemenea, aceștia au ridicat problema certificării unor noi surse de AFS și a complexității acestora, până într-atât încât unii dintre clienții lor încă insistă în legătură cu importurile din China – cu taxe plătite – întrucât societatea în cauză este autorizată pentru utilizare de către clienții acestora.

                     (188)

                     Comisia a observat că importatorii continuă să importe din China chiar și cu taxe în vigoare mai mari decât cele care urmau să fie instituite pentru sursele egiptene. Prin urmare, orice taxă la importurile de AFS din Egipt nu ar opri neapărat importurile în Uniune.

                     (189)

                     Certificarea surselor de AFS este în mod clar un motiv de îngrijorare pentru unii utilizatori de AFS, dar în multe sectoare certificarea nu este o problemă, iar acolo unde este necesar, se poate vedea că importurile continuă cu plata taxelor. Instituirea de taxe la importurile certificate va crește cu siguranță costurile acestora, dar nu există elemente de probă în dosar care să arate că această creștere nu poate fi transferată către clientul final, fiind el însuși cel care a solicitat aceste AFS de la acest furnizor.

                     (190)

                     Comisia a vizitat doi importatori de AFS care au importat din diverse surse din întreaga lume și apoi au revândut produsul fără prelucrare. Pentru un importator, AFS reprezenta o parte extrem de mică a activității sale (mai puțin de 1 %) și, prin urmare, efectul taxelor asupra importurilor din Egipt ar fi neglijabil asupra performanței sale.

                     (191)

                     Pentru celălalt importator, AFS reprezenta o parte mai importantă a activității sale, cu marje de profit foarte mici. Pentru acest importator, având în vedere marjele sale foarte mici, orice creștere a prețului ar conduce, prin urmare, la posibile pierderi dacă creșterea prețului nu ar putea fi transferată către clienții săi. Totuși, acest importator s-a confruntat cu această problemă înainte de momentul în care Comisia a instituit taxe la importurile de AFS din China la un nivel mai ridicat.

                     (192)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că instituirea de taxe nu ar fi în interesul importatorilor, pe motiv că ar determina creșterea costurilor.

               6.3.   Interesul utilizatorilor

                     (193)

                     Mai multe părți interesate și-au manifestat interesul și și-au exprimat părerea cu privire la interesul utilizatorilor de a se institui măsuri în cadrul acestei anchete, în principal prin trimiterea de scrisori standard, fără elemente de probă ale afirmațiilor lor.

                     (194)

                     Unele părți interesate au trimis o scrisoare standard de susținere a măsurilor, pentru a păstra industria Uniunii în calitate de furnizor, în timp ce alte părți au trimis o scrisoare standard exprimându-și opoziția față de măsuri, pentru a-și menține costurile la un nivel scăzut. În urma analizei acestor scrisori standard, s-a constatat că acestea au fost transmise de distribuitori de AFS în UE sau de furnizori ai industriei Uniunii.

                     (195)

                     Cu toate acestea, Comisia a primit într-adevăr observații din partea utilizatorilor de AFS din Uniune, prin care aceștia își exprimau părerile cu privire la anchetă.

                     (196)

                     Un grup de utilizatori, ai cărui membri au dorit să își păstreze anonimatul pentru a se proteja împotriva riscului unor consecințe negative în relațiilor lor comerciale, a organizat o audiere cu Comisia și au formulat o observație conform căreia măsurile nu ar fi în interesul Uniunii.

                     (197)

                     Comisia a remarcat problema certificării anumitor AFS realizate în anumite fabrici în cursul inspecțiilor la utilizatori, remarcând că unii utilizatori sunt obligați să utilizeze un anumit tip de AFS dintr-o anumită fabrică, indiferent dacă există sau nu există taxe în vigoare.

                     (198)

                     Dacă se vor institui măsuri pentru AFS din Egipt, iar utilizatorul va fi obligat să utilizeze AFS din Egipt pentru prelucrare ulterioară, se va observa o creștere a costurilor, care este posibil să nu poată fi transferată clienților.

                     (199)

                     Grupul de utilizatori care au dorit să își păstreze anonimatul a remarcat faptul că fibrele de sticlă sunt un ingredient esențial pentru calitate și că sistemele actuale de calitate, de exemplu materiale termoplastice folosite în industria autovehiculelor, ar necesita un proces de reautorizare în cazul în care utilizatorul ar schimba furnizorul.

                     (200)

                     Același grup a mai menționat că, și în cazul în care un utilizator are diverși furnizori, acesta ar utiliza în continuare un anumit furnizor pentru un anumit compus.

                     (201)

                     Pentru acei utilizatori care produc alte materiale termoplastice, clienții lor sunt mai puțin sensibili la sursa materiei prime, întrucât AFS se amestecă cu rășină și asigură ranforsarea termoplasticului, în loc să rămână relativ neschimbat, așa cum se întâmplă în producția de TFS.

                     (202)

                     Deși AFS reprezintă până la 60 % din costul de fabricație, alte surse de AFS fără măsuri instituite sunt disponibile cu ușurință, și anume Malaysia și Norvegia. Cu toate acestea, având în vedere creșterea prețurilor pe care ar determina-o măsurile, utilizatorul inspectat a fost împotriva instituirii de măsuri. Toți utilizatorii de materiale termoplastice care și-au exprimat părerea s-au opus instituirii de măsuri.

                     (203)

                     Pentru utilizatorii care fabrică țesături din fibre de sticlă (TFS), aceștia se află într-o poziție complet diferită, întrucât AFS este materia primă pentru producerea TFS. Comisia a vizitat un producător de TFS și utilizator de AFS, care a dorit să își păstreze anonimatul în sensul prezentei anchete. Acesta s-a opus măsurilor, deoarece, la momentul în care au fost instituite taxe pentru AFS din China, prețurile materiilor prime au crescut cu 10 %, iar societatea nu a reușit să transfere către clienții săi această creștere a prețurilor.

                     (204)

                     Patru fabricanți de TFS care și-au exprimat părerea s-au opus instituirii de măsuri. Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că unul dintre producătorii de AFS din Uniune incluși în eșantion, Owens Corning, este un producător integrat care produce și TFS în Uniune. Acest grup este în favoarea măsurilor cu privire la importurile de AFS și TFS din Egipt.

                     (205)

                     Cu toate acestea, Comisia a primit, de asemenea, observații din partea altor doi producători de TFS în favoarea măsurilor privind AFS din Egipt, pentru a proteja întregul lanț valoric din Europa și, de asemenea, pentru a încuraja C & D.

                     (206)

                     Concluzia pentru utilizatori este că, având în vedere că AFS este principala materie primă a produsului lor finit, măsurile nu ar fi în interesul lor, deoarece acestea ar determina creșterea costurilor pentru utilizatori. Cu toate acestea, măsurile ar fi în interesul grupurilor integrate care utilizează AFS din producția proprie.

                     (207)

                     În ansamblu, având în vedere sursele alternative de aprovizionare disponibile care nu fac obiectul unor măsuri, având în vedere faptul că un utilizator integrat a fost în favoarea măsurilor și întrucât nu există niciun element de probă care să indice în mod clar imposibilitatea absorbției costurilor suplimentare generate de măsurile instituite pentru importurile din Egipt de către utilizatori, Comisia a concluzionat că efectele negative asupra utilizatorilor nu arată clar că nu este în interesul Uniunii să aplice măsurile.

               6.4.   Efectele de denaturare a schimburilor comerciale produse de subvenții/stabilirea unei concurențe efective

                     (208)

                     În temeiul articolului 31 alineatul (1) din regulamentul de bază, se acordă o atenție deosebită necesității eliminării efectelor de denaturare a schimburilor comerciale produse de o subvenție prejudiciabilă și a stabilirii unei concurențe efective.

                     (209)

                     Ancheta a stabilit că Jushi Egypt vinde cantități însemnate de AFS subvenționate la prețuri scăzute în mod artificial pe piața Uniunii. Dacă această situație continuă, Jushi Egypt își va menține avantajul concurențial neloial, slăbind și mai mult situația deja vulnerabilă a industriei Uniunii. Drept urmare, importurile egiptene subvenționate își vor spori în timp efectele de denaturare a schimburilor comerciale și vor continua să refuze industriei Uniunii un mediu concurențial echitabil.

               6.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

                     (210)

                     Măsurile sunt în mod clar în interesul industriei Uniunii. Există un impact negativ limitat asupra importatorilor și utilizatorilor, în special asupra producătorilor de TFS, care sunt grupul cel mai vulnerabil, având în vedere proporția mare de AFS în costurile lor de producție.

                     (211)

                     Cu toate acestea, Comisia observă că sunt disponibile și alte surse de AFS fără măsuri în vigoare. Comisia mai remarcă gradul extins de inovare a industriei Uniunii din ultimii ani și că producătorii din Uniune colaborează cu utilizatorii lor pentru a fabrica produsul de care au nevoie pentru propriile lor specificații individuale. O astfel de inovare ar fi expusă riscului dacă prejudiciul continuă să apară.

                     (212)

                     Comisia a luat notă de aceste observații cu privire la procesele de certificare și aprobare; cu toate acestea, instituirea de măsuri este menită să uniformizeze condițiile de concurență pentru toți operatorii și, prin urmare, utilizatorii pot continua să importe AFS certificate sau aprobate din Egipt, plătind un preț de piață echitabil.

                     (213)

                     Pe baza celor menționate anterior, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că nu există motive întemeiate pentru care instituirea unor măsuri compensatorii corespunzătoare valorii totale a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii asupra importurilor de AFS originare din Egipt nu este în interesul Uniunii.

               7.   MĂSURILE COMPENSATORII PROVIZORII

                     (214)

                     Pe baza concluziilor formulate de Comisie în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul important, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă compensatorie provizorie la importurile de AFS originare din Egipt.

               7.1.   Măsuri provizorii

                     (215)

                     Trebuie să se instituie măsuri compensatorii provizorii asupra importurilor de AFS originare din Egipt, în conformitate cu normele prevăzute la articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, conform cărora taxa provizorie corespunde valorii totale a subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii stabilite în mod provizoriu.

                     (216)

                     Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor compensatorii provizorii, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:

                        Tabelul 15

                        Nivelurile taxei provizorii

                                 Societate

                                 Taxă compensatorie provizorie

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Toate celelalte societăți

                                 8,7 %

                     (217)

                     Nivelul individual al taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționat în prezentul regulament, a fost stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acesta reflecta situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește unicul producător-exportator. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitatea juridică menționată.

                     (218)

                     Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice taxa compensatorie individuală.

                     (219)

                     Societatea poate solicita aplicarea nivelului individual al taxei compensatorii dacă își modifică ulterior denumirea. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (16). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii.

               8.   ÎNREGISTRAREA

                     (220)

                     Astfel cum s-a menționat la considerentul 9 de mai sus, Comisia a prevăzut obligativitatea înregistrării importurilor de AFS în perioada de informare prealabilă prevăzută la articolul 24 alineatul (5a) din regulamentul de bază, prin publicarea regulamentului privind înregistrarea.

                     (221)

                     Regulamentul privind înregistrarea prevede înregistrarea importurilor numai pentru cele trei săptămâni ale perioadei de informare prealabilă. Înregistrarea va înceta atunci când acest regulament va intra în vigoare.

                     (222)

                     În etapa actuală a procedurii, nu s-a luat nicio decizie privind posibila aplicare retroactivă a măsurilor antisubvenție. O astfel de decizie va fi adoptată în etapa definitivă.

               9.   INFORMAȚII ÎN ETAPA PROVIZORIE

                     (223)

                     În conformitate cu articolul 29a din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la instituirea de taxe provizorii preconizată. Această informație a fost, de asemenea, pusă la dispoziția publicului larg prin intermediul site-ului internet al DG TRADE.

                     (224)

                     Părților interesate li s-a acordat un termen de trei zile lucrătoare pentru a transmite observații privind acuratețea calculelor care le-au fost comunicate în mod specific.

                     (225)

                     Comisia a primit observații din partea Jushi Egypt. Cu toate acestea, observațiile nu se refereau la acuratețea calculelor. Prin urmare, taxa compensatorie provizorie a rămas neschimbată.

               10.   DISPOZIȚII FINALE

                     (226)

                     În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru procedurile comerciale, până la un termen stabilit.

                     (227)

                     Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1

               (1)   Se instituie o taxă compensatorie provizorie asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (coduri TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026 și 7019120039) originare din Egipt.

               (2)   Se stabilesc după cum urmează nivelurile taxei compensatorii provizorii aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:

                           Societate

                           Taxă compensatorie provizorie

                           Cod adițional TARIC

                           Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                           8,7 %

                           C540

                           Toate celelalte societăți

                           8,7 %

                           C999

               (3)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

               (4)   În absența altor dispoziții, se aplică dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.

            Articolul 2

               (1)   Părțile interesate trebuie să transmită Comisiei observațiile lor scrise cu privire la prezentul regulament în termen de 15 zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

               (2)   Părțile interesate care doresc o audiere cu Comisia trebuie să formuleze o cerere în acest sens în termen de 5 zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

               (3)   Părțile interesate care doresc o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale trebuie să formuleze o cerere în acest sens în termen de 5 zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Consilierul-auditor examinează cererile depuse după acest termen și poate decide dacă acceptă sau nu astfel de cereri, dacă este cazul.

            Articolul 3

               (1)   Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/199.

               (2)   Datele colectate cu privire la produsele introduse în Uniune pentru consum cu cel mult 3 săptămâni înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament se păstrează până la intrarea în vigoare a unor eventuale măsuri definitive sau până la încheierea prezentei proceduri.

            Articolul 4
            Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 5 martie 2020.

                  Pentru Comisie

                  Președintele

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

            (2)  JO C 192, 7.6.2019, p. 30.

            (3)  JO C 151, 3.5.2019, p. 4.

            (4)  JO C 48, 12.2.2020, p. 18.

            (5)  Regulamentul de Punere in Aplicare (UE) 2020/199 al Comisiei din 13 februarie 2020 de supunere la înregistrare a importurilor de produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Egipt (JO L 42, 14.2.2020, p. 10).

            (6)  Societatea A a solicitat păstrarea anonimatului pe motiv că ar fi expus unui risc semnificativ de represalii comerciale, în cazul în care anumiți producători ar percepe că acționează într-un mod care contravine intereselor lor.

            (7)  A se vedea Decretul prezidențial nr. (35) al Republicii Arabe Egipt, din 15 februarie 2003.

            (8)  Decretul președintelui Republicii Arabe Egipt nr. 330 din 2015 privind înființarea Zonei economice a Canalului Suez, 19 august 2015.

            (9)  În iulie 2016, Egiptul a înlocuit „taxa generală pe vânzări” cu TVA. Deși există anumite diferențe între cele două regimuri fiscale, ambele regimuri fiscale au permis producătorilor de bunuri să-și deducă taxa plătită anterior, acumulând astfel credite atunci când valoarea taxei plătite depășește valoarea taxei colectate de la clienți, în special în cazul societăților orientate către export.

            (10)  Articolul 22, Legea 67 din 2016.

            (11)  Într-adevăr, majoritatea creanțelor asociate TVA/altor taxe indirecte raportate în Rapoartele anuale din perioada 2016-2018 se referă la achiziții străine în cadrul regimului TGV de 10 %, care a fost în vigoare până în iulie 2016.

            (12)  Mai multe publicații internaționale dedicate problemelor fiscale confirmă faptul că rambursarea TVA-ului plătit în avans în Egipt este un proces extrem de dificil (LINK). Raportul Băncii Mondiale „Doing Business in Egypt 2020” situează Egiptul pe locul 156 din 190 în materie fiscală.

            (13)  Bază de date cu produsele specifice aflate „sub supraveghere” sau monitorizare importate pe teritoriul vamal al Uniunii, actualizată de Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală.

            (14)  Procedura antidumping publicată (JO C 68, 21.2.2019, p. 29); procedura antisubvenție publicată (JO C 167, 16.5.2019, p. 11).

            (15)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724 (JO L 107, 25.4.2017, p. 4), considerentul 149.

            (16)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIA.