title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1077 al Comisiei din 1 iulie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de siliciu originar din Republica Populară Chineză ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

text:
               5.7.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 179/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1077 AL COMISIEI
   din 1 iulie 2016
   de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de siliciu originar din Republica Populară Chineză ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (3) și (5),
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.1.   Măsuri în vigoare

               (1)

               Măsurile aflate în prezent în vigoare sunt o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de siliciu originar din Republica Populară Chineză („RPC”), instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 467/2010 al Consiliului (2) în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare parțiale („anchetele de reexaminare anterioare”) în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Măsurile sunt în vigoare sub forma unor taxe cuprinse între 16,3 % și 19 % din valoarea mărfurilor importate.

         1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (2)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor existente, Comisia a primit, la 27 februarie 2015, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor respective, formulată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Euroalliages în numele unor producători care reprezintă 100 % din producția de siliciu a Uniunii.

               (3)

               Cererea s-a bazat pe faptul că există o probabilitate ca expirarea măsurilor să fie urmată de continuarea dumpingului și de reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

         1.3.   Cererea de reexaminare intermediară parțială

               (4)

               La 17 iunie 2015, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială a măsurilor existente, al cărei obiect se limitează la examinarea prejudiciului.

               (5)

               Cererea de reexaminare a fost depusă de către Utilizatorii europeni de siliciu metalic (European Users of Silicon Metal – „EUSMET”), o asociație a utilizatorilor de siliciu din industria chimică a Uniunii creată pentru această anchetă. EUSMET a furnizat dovezi care arată că, în ceea ce privește prejudiciul, circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au modificat și că aceste modificări sunt de natură durabilă.

               (6)

               Aceste modificări se referă la compoziția și structura industriei din Uniune, la cererea de siliciu din Uniune, la situația economică a producătorilor din Uniune, precum și la modelul de aprovizionare din Uniune.

         1.4.   Deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor și a reexaminării intermediare parțiale

               (7)

               La 28 mai 2015, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în vigoare vizând importurile în Uniune de siliciu originar din RPC și a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (4).

               (8)

               La 1 septembrie 2015, Comisia a deschis o reexaminare intermediară parțială limitată la prejudiciu în ceea ce privește importurile în Uniune de siliciu originar din RPC și a publicat un aviz de deschidere distinct în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (5).

         1.5.   Părțile interesate

               (9)

               În avizul de deschidere aferent reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a invitat părțile interesate să participe la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific producătorii din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea reexaminării și i-a invitat să participe.

               (10)

               De asemenea, Comisia a indicat intenția ei de a utiliza Statele Unite ale Americii („SUA”) ca țară terță cu economie de piață („țară analogă”), după cum s-a propus de către solicitant, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia a informat, de asemenea, autoritățile și producătorul din SUA cu privire la deschidere și i-a invitat să participe.

               (11)

               Comisia a trimis, de asemenea, notificări autorităților din Australia, Brazilia, Norvegia, Rusia, Africa de Sud și Thailanda, prin care le informa cu privire la deschiderea anchetei și le solicita informații privind producția și vânzările de siliciu în țările respective. Ulterior au fost trimise scrisori tuturor producătorilor cunoscuți de siliciu din aceste țări, prin care li se solicita cooperarea în cadrul reexaminării și care erau însoțite de un chestionar.

               (12)

               În avizul de deschidere aferent reexaminării intermediare parțiale, Comisia a invitat părțile interesate să participe la anchetă. În plus, Comisia a informat producătorii cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea reexaminării și i-a invitat să participe.

               (13)

               Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea acestor anchete și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

         1.6.   Constituirea eșantionului

               (14)

               În ambele avize de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul producătorilor-exportatori și al importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

         1.6.1.   Includerea în eșantion a importatorilor

               (15)

               Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

               (16)

               Un importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate și a acceptat să fie inclus în eșantion. Având în vedere numărul lor mic, Comisia a decis că nu este necesară constituirea eșantionului.

         1.6.2.   Includerea în eșantion a producătorilor-exportatori din RPC

               (17)

               Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze toate informațiile specificate în avizul de deschidere aferent reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC de pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

               (18)

               Unsprezece producători-exportatori din RPC și doi comercianți au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Inițial, Comisia a propus un eșantion format din trei producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum de exporturi care ar fi putut fi verificat în perioada de timp disponibilă.

               (19)

               În timpul consultărilor cu privire la acest eșantion, una dintre cele trei societăți a renunțat să coopereze și, prin urmare, a fost înlocuită cu doi producători-exportatori de dimensiuni mai mici, ceea ce face ca eșantionul final să fie constituit din patru producători-exportatori dintre cei zece care au cooperat.

               (20)

               Aceiași zece producători-exportatori au participat și la constituirea eșantionului în cadrul reexaminării intermediare parțiale și, prin urmare, eșantionul a fost constituit din aceleași societăți.

         1.7.   Răspunsurile la chestionare

               (21)

               Comisia a trimis chestionare industriei din Uniune, importatorului și producătorilor-exportatori incluși în eșantion și a primit răspunsuri de la toți. La chestionarul destinat țării analoge s-au primit trei răspunsuri de la producători din Norvegia, Rusia și SUA.

         1.8.   Vizitele de verificare

               (22)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului, a prejudiciului rezultant și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, s-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
               (a)   Producători din Uniune

                           —

                           FerroAtlántica S.L., Madrid, Spania

                           —

                           FERROPEM, Chambéry, Franța

                           —

                           RW silicium GmbH, Pocking, Germania

                     (b)   Importator

                           —

                           Stanchem Sp.J., Lublin, Polonia

                     (c)   Utilizatori

                           —

                           Dow Corning Limited, Barry, Regatul Unit

                           —

                           RAFFMETAL SPA, Casto, Italia

                           —

                           TRIMET Aluminium SE, Essen, Germania

                           —

                           Wacker Chemie AG, München, Germania

                     (d)   Producători-exportatori din RPC

                           —

                           Changning Zhenyuan Smelting Silicon Co., Ltd., Yunnan

                           —

                           CIEC Westland Corporation, Xi'an

                           —

                           Sichuan Linhe Silicon Industrial Co., Ltd., Leshan

                           —

                           S.au (Guilin) Trade Co., Ltd., Guilin

                     (e)   Producător din țara analogă

                           —

                           Globe Specialty Metals, Miami, Florida, SUA

         1.9.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (23)

               Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a cuprins perioada dintre 1 aprilie 2014 și 31 martie 2015 („perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).

         2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   2.1.   Produsul în cauză

               (24)

               Produsul în cauză este reprezentat de siliciu, încadrat în prezent la codul NC 2804 69 00, originar din RPC („produsul în cauză”).

         2.2.   Produsul similar

               (25)

               Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

                           1.

                           produsul în cauză;

                           2.

                           produsul fabricat și vândut pe piața internă din SUA, care a fost selectată ca țară analogă; și

                           3.

                           produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

               (26)

               Comisia a decis că respectivele produse sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         3.   DUMPINGUL

   3.1.   Probabilitatea reapariției sau a continuării dumpingului

               (27)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă dumpingul se practica la momentul respectiv și dacă exista o probabilitate ca el să continue sau să reapară în cazul unei posibile expirări a măsurilor în vigoare vizând importurile din RPC.

         3.1.1.   Valoarea normală și țara analogă

               (28)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață. În acest scop, a trebuit să fie selectată o țară terță cu economie de piață („țara analogă”).

               (29)

               În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere să utilizeze SUA ca țară analogă adecvată, astfel cum a propus Euroalliages, și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

               (30)

               Comisia a solicitat producătorilor de produs similar din SUA, Norvegia, Brazilia, Rusia, Thailanda, Africa de Sud și Australia să furnizeze informații.

               (31)

               EUSMET a afirmat că SUA nu era o țară analogă adecvată, a respins Australia, Brazilia și Rusia, și a propus Norvegia ca alternativă.

               (32)

               Norvegia a fost utilizată ca țară analogă în anchete anterioare, dar a fost respinsă ca țară analogă adecvată în anchetele de reexaminare anterioare din motivele prezentate în considerentul 35 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 467/2010 al Consiliului. La începutul prezentei anchete au fost trimise chestionare ambilor producători norvegieni, dar numai unul a cooperat, iar acest producător nu a realizat vânzări interne.

               (33)

               Pe baza dovezilor din acest răspuns la chestionar, care au arătat că nu au existat vânzări pe piața internă, Comisia a concluzionat că circumstanțele în ceea ce privește piața internă din Norvegia nu s-au schimbat de la anchetele de reexaminare anterioare realizate în 2010. Prin urmare, Comisia nu consideră că Norvegia este o țară analogă adecvată.

               (34)

               Brazilia a fost utilizată ca țară analogă în anchete anterioare, dar nicio societate braziliană nu a răspuns la chestionarul transmis, incluzând societățile care au cooperat în cadrul anchetelor precedente.

               (35)

               EUSMET a solicitat Comisiei să respingă SUA din următoarele motive:

                           —

                           există un singur producător în Statele Unite ale Americii care vinde pe piața internă;

                           —

                           există în vigoare taxe împotriva importurilor din anumite țări, în special din RPC și din Rusia;

                           —

                           EUSMET consideră că prețurile de pe piața internă din SUA sunt mari în mod artificial și sunt nereprezentative.

               (36)

               Euroalliages a răspuns la observațiile EUSMET privind alegerea SUA ca țară analogă după cum urmează:

                           —

                           SUA este un mare importator de siliciu, cererea fiind în creștere, iar producția în scădere;

                           —

                           există multe surse de importuri de siliciu care fie sunt scutite de taxe, fie li se aplică doar taxe vamale;

                           —

                           nu a existat nicio investiție în noi unități de producție în SUA în ultimii 40 de ani și, dacă prețurile ar fi fost mai mari decât valoarea de piață, ar fi apărut unități noi de producție de siliciu metalic, iar cuptoarele de ferosiliciu ar fi fost transformate în cuptoare de siliciu.

               (37)

               Ulterior, EUSMET a trimis informații suplimentare despre SUA ca țară analogă, afirmând că, în opinia lor, datele provenind de la producătorul din SUA nu sunt nici obiective, nici precise, fiind în măsură să influențeze în mod necorespunzător rezultatul anchetei. Ei au remarcat că un producător din Rusia a răspuns la chestionar și, prin urmare, au propus Rusia ca țară analogă.

               (38)

               Aceste afirmații sunt nefondate. Datele transmise de producătorul din SUA au fost verificate și au fost apreciate ca fiind corecte, iar vânzările interne ale producătorului american s-au realizat la prețurile de piață negociate cu clienții săi. EUSMET nu a furnizat nicio dovadă din care să reiasă că prețul de pe piața internă din SUA în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost afectat de fuziunea dintre Globe Specialty Metals și FerroAtlantica.

               (39)

               EUSMET a afirmat, de asemenea, că utilizarea datelor analoge referitoare la SUA ar permite societăților FerroAtlantica și Euroalliages să calculeze retroactiv prețurile de export ale producătorilor-exportatori chinezi.

               (40)

               Această afirmație este, de asemenea, neîntemeiată. Nu se poate face nicio divulgare de date la acest nivel de detaliere a datelor nici către FerroAtlantica, nici către Euroalliages, din motive de confidențialitate care vizează atât producătorii-exportatori chinezi, cât și producătorul din SUA.

               (41)

               EUSMET nu a furnizat nicio dovadă care să susțină sugestia lor ca Rusia să fie țara analogă utilizată de Comisie. În informații transmise anterior, EUSMET a respins Rusia ca țară analogă din cauza poziției dominante a unui singur producător de pe piața internă din Rusia; a denaturărilor costurilor energiei; și a producției destinate utilizării captive.

               (42)

               Pe baza informațiilor furnizate de EUSMET și a datelor transmise de producătorul cooperant rus, Comisia consideră că Rusia este o țară analogă mai puțin adecvată decât SUA, având în vedere poziția dominantă a singurului producător rus, importurile limitate (40 % din totalul vânzărilor), denaturările costurilor energiei, precum și faptul că producția din Rusia este în principal destinată consumului captiv, mai degrabă decât pieței libere.

               (43)

               Deși SUA are, de asemenea, doar un singur producător care vinde pe piața internă, există importuri din multe surse (incluzând Canada, Africa de Sud, Australia și Norvegia), atât cu, cât și fără taxe de import. Producătorul din SUA a estimat că importurile au acoperit aproape 60 % din piața totală din SUA. Prin urmare, piața internă este deschisă concurenței, iar prețurile pot fi considerate reprezentative.

               (44)

               Prin urmare, Comisia a concluzionat că SUA era țara analogă cea mai adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

               (45)

               Informațiile primite de la producătorul cooperant din țara analogă au fost utilizate ca bază pentru determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

         3.1.2.   Prețul de export

               (46)

               Comisia a stabilit prețul de export pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite de către clienți independenți pentru vânzările de produs în cauză în Uniune.

               (47)

               Pentru trei dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, aceste vânzări destinate exportului către Uniune au fost realizate către o societate afiliată din China a clientului independent din Uniune.

         3.1.3.   Comparație

               (48)

               În cazurile justificate prin necesitatea de a asigura o comparație corectă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile indirecte determinate de taxe, transport, asigurare, manipulare, încărcare și de costurile auxiliare, precum și de costurile de ambalare.

         3.1.4.   Marja de dumping

               (49)

               Pentru fiecare producător-exportator cooperant, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

               (50)

               Pe această bază, Comisia a calculat marje de dumping pentru fiecare producător-exportator cooperant, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de plata taxelor vamale, situate în intervalul 20 %-30 %.

         3.2.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

   3.2.1.   Evoluția prețurilor

               (51)

               Astfel cum s-a menționat anterior, s-a constatat că producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion practicau dumpingul atunci când s-a comparat prețul practicat de aceștia la export cu valoarea normală din țara analogă.

               (52)

               Cu toate acestea, toți producătorii-exportatori chinezi cooperanți incluși în eșantion vindeau produsul în cauză unor utilizatori din Uniune, care ulterior prelucrau siliciul pentru a obține alte produse, pe care la exportau unor clienți din afara Uniunii.

               (53)

               S-a constatat că utilizatorii din Uniune utilizau regimul de perfecționare activă (inward processing procedure – „IPP”), în baza căruia nu se percep taxe asupra importurilor de materii prime atunci când produsul finit este exportat.

               (54)

               Astfel, prețurile de export constatate au fost negociate între producătorii-exportatori chinezi în cauză și utilizatorii din Uniune, știindu-se că taxa antidumping în vigoare nu ar fi percepută pentru aceste importuri.

               (55)

               În consecință, Comisia poate considera că prețurile de export verificate în cursul perioadei anchetei de reexaminare reprezintă un indicator bun al prețului importurilor de siliciu din RPC în absența taxei antidumping în vigoare.

               (56)

               Prin urmare, există o dovadă clară că, în lipsa măsurilor, importurile vor intra la aceste prețuri mici.

         3.2.2.   Capacitatea de producție și consumul din RPC

               (57)

               În cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Euroalliages a citat un raport întocmit de CRU (6) în care capacitatea totală de producție a siliciului din RPC era estimată, în 2014, la 5,3 milioane de tone. Această cifră este comparabilă cu estimările din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, realizate de asemenea de CRU, potrivit cărora RPC a produs 1,4 milioane de tone în 2014, jumătate din această valoare fiind destinată consumului intern, iar cealaltă jumătate exportului.

               (58)

               Raportul întocmit de CRU citat în cerere indică existența, în China, a unei capacități neutilizate de 3,9 milioane de tone în 2014, care depășește cu mult consumul total al Uniunii, precum și consumul total din China.

               (59)

               Cifra de 5,3 milioane de tone pentru capacitatea totală este menționată fără ca în raportul CRU să fie citată vreo sursă și ea nu pare să fi fost ajustată pentru a se ține cont de fabricile care au fost închise sau de restricțiile de producție în funcție de disponibilitatea energiei electrice.

               (60)

               Vizitele de verificare efectuate la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion au confirmat faptul că guvernul chinez aplică politici de închidere a furnalelor mai mici, mai puțin avantajoase din punct de vedere economic, dar și că el încurajează construirea unor furnale mult mai mari și mai avantajoase din punct de vedere economic. Cu toate acestea, Comisia nu a găsit nicio dovadă a vreunei finanțări semnificative din partea guvernului, nici pentru închiderea furnalelor mici, nici pentru construirea unora mai mari.

               (61)

               Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative. Comisia a primit informații de la Camera de Comerț Internațional a Chinei (China Chamber of International Commerce – CCIC) și de la secția pentru siliciu a Asociației Industriei Metalelor Neferoase din China (China Nonferrous Metal Industry Association – CNMIA). Aceste informații pun sub semnul întrebării cifrele CRU din cererea de reexaminare și indică existența în China a unei capacități de 2,65 milioane de tone, cu o capacitate neutilizată de 0,95 milioane de tone. Această capacitate neutilizată este totuși mai mare decât consumul total din China și decât consumul total din Uniune.

               (62)

               CCIC și CNMIA susțin că supracapacitatea va scădea în timp, din cauza creșterii cererii chineze de siliciu și a creșterii cererii de exporturi chineze din alte țări asiatice fără producție de siliciu. De asemenea, ele preconizează că va exista o scădere a capacității în urma intensificării aplicării măsurilor de asigurare a respectării standardelor chineze în materie de mediu și de energie.

               (63)

               Ulterior, Euroalliages a transmis alte informații ca răspuns la informațiile transmise de CCIC și de CNMIA, conținând previziuni diferite referitoare la cererea de pe piața internă din China, la exporturile în Asia și la viitoarea capacitate a industriei producătoare de siliciu din China.

               (64)

               În urma acestor informații, CCIC și CNMIA au prezentat din nou informații potrivit cărora capacitatea neutilizată din RPC nu a fost așa de mare ca cea sugerată în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, iar supracapacitatea s-ar putea reduce în timp, din aceleași motive precum cele expuse mai sus.

               (65)

               Cu toate acestea, ele nu au oferit dovezi care să arate că capacitatea neutilizată din RPC s-ar reduce semnificativ în viitorul apropiat la un nivel mai scăzut decât cel al consumului total din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (66)

               Așadar, toate părțile sunt de acord că încă există capacități neutilizate semnificative în RPC, care reprezintă de mai multe ori volumul consumului din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Nicio parte nu a prezentat vreo probă a faptului că această capacitate neutilizată va dispărea sau se va diminua radical în viitorul apropiat. Prin urmare, există o probabilitate ca, având în vedere barierele tarifare în vigoare în SUA și pe alte piețe, în cazul în care măsurile ar expira, o parte din această capacitate neutilizată semnificativă ar putea fi exportată în Uniune. În urma comunicării informațiilor, Euroalliages a luat act de faptul că cele două măsuri în vigoare împotriva eludării, menționate la considerentul 218 de mai jos, reprezintă o dovadă suplimentară cu privire la atractivitatea pieței Uniunii. Comisia este de acord că cele două prelungiri ale măsurilor confirmă și mai mult concluzia Comisiei cu privire la acest aspect.

         3.2.3.   Relația dintre prețurile practicate în țări terțe și prețurile de pe piața Uniunii

               (67)

               Producătorii-exportatori incluși în eșantion au furnizat, de asemenea, dovezi privind prețurile practicate de ei pe alte piețe de export decât Uniunea în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Astfel s-a demonstrat că prețul practicat în cazul acestor alte țări a fost în conformitate cu prețul de export în Uniune.

               (68)

               În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a prezentat statistici cu privire la exporturile din China arătând că prețurile la export către Coreea și Japonia au fost mai mari decât prețurile la export către Uniune în 2015. Comisia consideră că aceste informații nu schimbă concluzia, pe baza datelor verificate, că societățile exportatoare incluse în eșantion vindeau siliciu destinat industriei chimice în alte țări la prețuri aliniate prețurilor la export către Uniune.

         3.2.4.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

               (69)

               Capacitatea totală de producție (inclusiv capacitatea neutilizată) din RPC raportată la dimensiunile pieței Uniunii sugerează că există o probabilitate ca exporturile în Uniune să crească în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Astfel cum se menționează în considerentele 56 și 66 de mai sus, există o probabilitate ca respectivele exporturi să continue să se realizeze la prețuri de dumping.

         4.   PREJUDICIUL

   4.1.   Definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune

               (70)

               Produsul similar a fost fabricat de trei producători din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (71)

               Doi dintre cei trei producători fac parte din același grup de societăți. Prin urmare, din motive de confidențialitate, cifrele referitoare la industria din Uniune sunt prezentate sub formă de indici și/sau de intervale.

         4.2.   Consumul Uniunii

               (72)

               Comisia a stabilit consumul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din RPC și din alte țări terțe, pe baza datelor Eurostat și a răspunsurilor la chestionar.

               (73)

               Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 1

                  Consumul Uniunii

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Consumul în tone (intervale)

                           500 000 -550 000

                           470 000 -520 000

                           510 000 -560 000

                           540 000 -600 000

                           540 000 -600 000

                              Indice

                              100

                              95

                              102

                              109

                              109

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar și Eurostat.

               (74)

               În comparație cu 2011, în 2012 consumul Uniunii a scăzut cu aproximativ 5 %. Acesta s-a redresat în 2013 și a crescut constant la aproximativ 9 % în 2014 și în perioada anchetei de reexaminare față de începutul perioadei examinate.

         4.3.   Importurile din țara în cauză

   4.3.1.   Volumul importurilor din țara în cauză

               (75)

               Comisia a stabilit volumul importurilor din țara în cauză pe baza datelor furnizate de Eurostat. Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 2

                  Volumul importurilor din țara în cauză

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul total în tone al importurilor

                           65 291

                           28 422

                           72 639

                           113 809

                           119 079

                              Indice

                              100

                              44

                              111

                              174

                              182

                           Volumul în tone al importurilor pentru care au fost plătite taxe

                           13 312

                           5 233

                           7 195

                           25 585

                           29 464

                              Indice

                              100

                              39

                              54

                              192

                              221

                           Volumul importurilor în tone în baza IPP

                           51 980

                           23 189

                           65 444

                           88 224

                           89 615

                              Indice

                              100

                              45

                              126

                              170

                              172

                              Sursa: Eurostat.

               (76)

               Volumul importurilor a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei examinate. Fluctuația a urmat, într-o anumită măsură, tendința consumului din Uniune. Importurile din RPC au scăzut în mod semnificativ în 2012 și s-au redresat în totalitate în 2013. În mod similar consumului, ele au crescut și mai mult în 2014 și în perioada anchetei de reexaminare, însă creșterea globală de 82 % în cursul perioadei examinate a fost mult mai mare decât creșterea cu 9 % a consumului din Uniune în aceeași perioadă.

         4.3.2.   Importurile în baza IPP și importurile pentru care se plătesc taxe

               (77)

               Marea majoritate a importurilor din RPC sunt importate în baza IPP, astfel cum s-a menționat în considerentul 53 de mai sus și sunt tratate ca materie primă în principal de către utilizatorii din industria chimică. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, aproximativ 75 % din totalul importurilor din RPC au făcut obiectul perfecționării active, fără să fi fost plătite taxe, nici antidumping, nici convenționale.

               (78)

               Astfel cum se menționează în tabelul 2 de mai sus, importurile din țara în cauză pentru care se plătesc taxe au crescut, după scăderea semnificativă din 2012, într-un ritm mai rapid decât importurile în baza IPP. Importurile de siliciu din RPC în baza IPP au crescut, în general, cu 72 %, în timp ce importurile pentru care se plătesc taxe au crescut cu 121 % între 2011 și perioada anchetei de reexaminare.

         4.3.3.   Cota de piață a importurilor din țara în cauză

               (79)

               Comisia a stabilit cota de piață a importurilor pe baza consumului din Uniune, astfel cum s-a menționat în considerentul 72 de mai sus.

               (80)

               Cota de piață a importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 3

                  Cota de piață

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Cota de piață (interval)

                           10 %-15 %

                           5 %-10 %

                           10 %-15 %

                           17 %-22 %

                           17 %-22 %

                              Indice

                              100

                              46

                              109

                              160

                              167

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar și Eurostat.

               (81)

               Cota de piață a importurilor totale din RPC a scăzut în mod semnificativ în 2012 și s-a redresat în totalitate în 2013. Cota de piață a continuat să crească în 2014 și în perioada anchetei de reexaminare, crescând în total cu 67 % pe parcursul perioadei examinate.

         4.3.4.   Prețurile importurilor din țara în cauză

               (82)

               Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 4

                  Prețurile importurilor din țara în cauză (EUR/tonă)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Total importuri

                           2 066

                           2 092

                           1 697

                           1 787

                           1 868

                              Indice

                              100

                              101

                              82

                              86

                              90

                           Importuri pentru care taxele au fost plătite

                           1 863

                           1 874

                           1 514

                           1 690

                           1 714

                              Indice

                              100

                              101

                              81

                              91

                              92

                           Importuri în baza IPP

                           2 119

                           2 142

                           1 717

                           1 815

                           1 919

                              Indice

                              100

                              101

                              81

                              86

                              91

                              Sursa: Eurostat.

               (83)

               Prețurile medii de import pentru siliciul importat din RPC au fluctuat în cursul perioadei examinate, începând de la 2 066 EUR/tonă, scăzând cu 18 % în 2013 și crescând la o medie de 1 868 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce reprezintă o diminuare cu 10 % față de începutul perioadei examinate.

               (84)

               Prețurile de import ale importurilor de siliciu realizate în baza IPP și ale importurilor pentru care se plătesc taxe au fluctuat într-un mod foarte similar în cursul perioadei examinate. Prețurile siliciului importat în baza IPP au fost întotdeauna mai mari decât cele ale importurilor pentru care se plătesc taxe. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, prețul mediu al siliciului importat în baza IPP a fost de 1 919 EUR per tonă, iar cel al siliciului importat pentru care se plătesc taxe a fost de 1 714 EUR per tonă.

         4.3.5.   Subcotarea prețurilor

               (85)

               Comisia a determinat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:

                           1.

                           prețurile de vânzare medii ponderate per tip de produs al producătorilor din Uniune, practicate în cazul clienților neafiliați de pe piața din Uniune; și

                           2.

                           prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs practicate pentru importurile din țara în cauză în cazul primului client independent, stabilite pe baza CIF (cost, asigurare și navlu), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale convenționale (dacă este cazul) și de costurile de import.

               (86)

               Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de fiecare tip de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, ajustate în mod corespunzător pentru a se ține seama de comisioane, dacă a fost necesar.

               (87)

               Au fost efectuate două comparații separate de prețuri. O comparație a folosit toate importurile din RPC (pentru care se plătesc taxe și cu perfecționare activă), iar a doua comparație a utilizat numai importurile pentru care se plătesc taxe.

               (88)

               Rezultatul ambelor comparații au arătat niveluri semnificative de subcotare. Atunci când se utilizează toate importurile din RPC, marja de subcotare medie ponderată globală este de 7,6 %, în ciuda limitărilor sale metodologice, astfel cum se explică la considerentul 200 de mai jos. Atunci când se utilizează doar importurile pentru care se plătesc taxe, marja de subcotare medie ponderată globală este de 13,6 %.

         4.4.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din alte țări terțe

   4.4.1.   Volumul importurilor din alte țări terțe

               (89)

               Celelalte surse principale de aprovizionare ale Uniunii sunt Norvegia, Brazilia, Rusia, Bosnia și Herțegovina și Australia. Cele șapte țări cu cele mai mari importuri (pentru care se plătesc taxe și cu perfecționare activă) în cursul perioadei anchetei de reexaminare sunt următoarele:

                  Tabelul 5

                  Volumul importurilor din alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare (tone)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Norvegia

                           117 037

                           135 871

                           151 911

                           161 805

                           160 633

                           Brazilia

                           84 941

                           87 500

                           52 455

                           53 891

                           47 008

                           Rusia

                           12 308

                           23 576

                           15 873

                           18 334

                           18 939

                           Bosnia și Herțegovina

                           17 618

                           15 919

                           15 796

                           17 015

                           17 628

                           Australia

                           8 944

                           9 180

                           21 716

                           18 459

                           17 032

                           Thailanda

                           13 857

                           13 422

                           5 395

                           9 639

                           9 064

                           Laos

                           334

                           7 501

                           9 870

                           7 700

                           7 250

                           Toate celelalte țări terțe

                           55 485

                           38 077

                           44 903

                           17 341

                           19 665

                              Sursa: Eurostat.

               (90)

               Norvegia a fost cel mai mare exportator de siliciu în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare (160 633 de tone). Importurile din RPC menționate în considerentul 75 de mai sus s-au situat pe al doilea loc în perioada anchetei de reexaminare. Importurile din Brazilia au fost de 47 008 tone.

         4.4.2.   Cota de piață a importurilor din Norvegia, din Brazilia și din toate celelalte țări terțe

               (91)

               Cota de piață a celorlalte două surse importante de importuri de siliciu în Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 6

                  Cota de piață a importurilor din Norvegia, din Brazilia și din toate celelalte țări terțe

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Norvegia – cota de piață (interval)

                           20 %-25 %

                           25 %-30 %

                           25 %-30 %

                           25 %-30 %

                           25 %-30 %

                              Indice

                              100

                              123

                              127

                              127

                              126

                           Brazilia – cota de piață (interval)

                           13 %-17 %

                           15 %-20 %

                           7 %-11 %

                           7 %-11 %

                           7 %-11 %

                              Indice

                              100

                              109

                              61

                              58

                              51

                           Toate celelalte țări terțe – cota de piață (interval)

                           17 %-22 %

                           18 %-23 %

                           18 %-23 %

                           12 %-17 %

                           12 %-17 %

                              Indice

                              100

                              105

                              103

                              75

                              75

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar și Eurostat.

               (92)

               Cota de piață a importurilor din Norvegia a crescut constant în cursul perioadei examinate și a crescut cu aproximativ 26 % în cursul acestei perioade. Această creștere este mai mică în comparație cu creșterea cotei de piață a importurilor din RPC, care, astfel cum se menționează în considerentul 80 de mai sus, a crescut cu 67 % în această perioadă.

               (93)

               Cota de piață a importurilor din Brazilia, în urma unei ușoare creșteri în 2012, a scăzut, atingând în perioada anchetei de reexaminare doar aproximativ jumătate din cota sa de piață inițială. Principalul motiv pentru această scădere a nivelului importurilor și a cotei de piață a fost seceta din Brazilia care a declanșat creșterea prețurilor energiei hidroelectrice.

               (94)

               Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări a crescut în 2012 și 2013 și a scăzut cu 25 % între 2014 și perioada anchetei de reexaminare. Aceasta indică faptul că, între 2013 și perioada anchetei de reexaminare, în principal importurile din RPC au crescut în mod considerabil.

         4.4.3.   Prețurile importurilor din Norvegia, din Brazilia și din toate celelalte țări terțe

               (95)

               Prețurile importurilor (pentru care se plătesc taxe și cu perfecționare activă) din celelalte două surse importante de siliciu au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 7

                  Prețurile importurilor din Norvegia și Brazilia

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Norvegia

                           2 021

                           1 940

                           1 817

                           1 857

                           1 897

                              Indice

                              100

                              96

                              90

                              92

                              94

                           Brazilia

                           2 291

                           2 151

                           1 952

                           1 983

                           2 089

                              Indice

                              100

                              94

                              85

                              87

                              91

                           Toate celelalte țări terțe

                           2 129

                           2 018

                           1 793

                           1 857

                           1 919

                              Indice

                              100

                              95

                              84

                              87

                              90

                              Sursa: Eurostat.

               (96)

               Evoluția prețurilor în cursul perioadei examinate a fost similară pentru importurile din Norvegia, din Brazilia și din toate celelalte țări în raport cu evoluția prețurilor importurilor din RPC. Având în vedere că ambii producătorii norvegieni sunt afiliați unor utilizatori mari din Uniune, prețurile din Norvegia sunt, într-o mare măsură, prețuri de transfer între părți afiliate și, prin urmare, ele nu sunt fiabile pentru o comparație semnificativă.

               (97)

               Prețurile importurilor din Brazilia au fost cu aproximativ 10 % mai mari decât cele ale importurilor din RPC.

         4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

   4.5.1.   Observație generală

               (98)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. Indicatorii de prejudiciu sunt bazați pe datele specifice furnizate de industria din Uniune. Datele au fost examinate din punctul de vedere al următorilor indicatori: consumul, producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile de vânzare, costurile cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor din Uniune. Astfel cum se explică în considerentul 71 de mai sus, din motive de confidențialitate, valorile sunt prezentate sub formă de indici și/sau de intervale.

         4.5.2.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

               (99)

               În perioada examinată, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 8

                  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul producției, în tone (intervale)

                           160 000 -200 000

                           140 000 -180 000

                           150 000 -190 000

                           160 000 -210 000

                           160 000 -210 000

                              Indice

                              100

                              90

                              93

                              102

                              103

                           Capacitatea de producție în tone (intervale)

                           210 000 -260 000

                           220 000 -280 000

                           220 000 -280 000

                           220 000 -280 000

                           220 000 -280 000

                              Indice

                              100

                              106

                              107

                              107

                              107

                           Gradul de utilizare a capacității de producție – Indice

                              100

                              85

                              87

                              95

                              96

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (100)

               Volumul producției a scăzut cu 10 % în 2012 și a crescut, în perioada următoare, atingând în perioada anchetei de reexaminare un nivel cu 3 % mai mare decât în 2011.

               (101)

               Capacitatea de producție a industriei din Uniune a crescut cu 6 % în 2012 și a rămas la un nivel aproape neschimbat, existând doar o ușoară creștere spre perioada anchetei de reexaminare. Creșterea capacității de producție este, prin urmare, întrucâtva mai mică decât creșterea consumului, care a crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate, astfel cum s-a menționat în considerentul 73 de mai sus.

               (102)

               Spre deosebire de producție sau de capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție a fost cel mai mare în 2011. Capacitatea de producție crescută și producția scăzută din 2012 au condus la o scădere cu 15 % a gradului de utilizare a capacității de producție. Întrucât capacitatea de producție a rămas aproape neschimbată în perioada 2012 – perioada anchetei de reexaminare, gradul de utilizare a acesteia a reflectat evoluția volumului producției și a crescut în perioada anchetei de reexaminare până la un nivel cu 4 % mai mic decât cel de la începutul perioadei examinate.

         4.5.3.   Volumul vânzărilor și cota de piață

               (103)

               Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 9

                  Volumul vânzărilor și cota de piață

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul vânzărilor totale pe piața Uniunii – Indice

                              100

                              92

                              98

                              104

                              105

                           Cota de piață – interval

                           27 %-33 %

                           26 %-32 %

                           26 %-32 %

                           26 %-32 %

                           26 %-32 %

                              Indice

                              100

                              97

                              96

                              95

                              97

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (104)

               Volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienții neafiliați a scăzut cu 8 % în 2012 și de atunci a crescut constant, ajungând la un nivel cu 5 % mai mare în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu 2011.

               (105)

               Cota de piață a industriei din Uniune a evoluat în mod diferit. Ea a scăzut, de asemenea, în 2012, dar a continuat să scadă în 2013 și 2014. Cota de piață a crescut în perioada anchetei de reexaminare, dar nu a atins nivelul ei din 2011, rămânând cu 3 % sub nivelul de la începutul perioadei examinate.

         4.5.4.   Creșterea

               (106)

               În timp de industria din Uniune a reușit să își mărească volumul vânzărilor cu 5 %, cota ei de piață a scăzut cu 3 %. În același timp, volumele producției au crescut cu doar 3 % într-o piață care a crescut cu 9 %. Prin urmare, industria din Uniune nu a fost în măsură să profite de oportunitățile de creștere, pierzând din cota sa de piață într-o piață în creștere.

         4.5.5.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (107)

               Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 10

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Numărul de angajați – indice

                              100

                              96

                              101

                              103

                              104

                           Productivitatea (tone/angajat) – Indice

                              100

                              94

                              93

                              99

                              100

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (108)

               Ocuparea forței de muncă a evoluat favorabil în cursul perioadei examinate, crescând cu 4 %. În același timp, productivitatea per angajat a rămas relativ stabilă de-a lungul perioadei examinate.

         4.5.6.   Magnitudinea marjei de dumping și redresarea în urma dumpingului din trecut

               (109)

               Marjele de dumping constatate erau semnificativ peste nivelul de minimis. Impactul magnitudinii marjelor de dumping, pe care se bazează măsurile existente, asupra industriei din Uniune a fost totuși atenuat de efectul măsurilor existente.

         4.5.7.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

               (110)

               Prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 11

                  Prețurile de vânzare în Uniune

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Preț unitar de vânzare în Uniune (EUR/tonă) – Indice

                              100

                              90

                              84

                              85

                              88

                           Cost de producție unitar (EUR/tonă) – Indice

                              100

                              109

                              101

                              102

                              104

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (111)

               Prețul de vânzare unitar practicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 10 % în 2012 și cu încă 6 % în 2013. El a crescut ușor de atunci, dar nu a ajuns la nivelul din 2011, rămânând la un nivel cu 12 % mai mic în perioada anchetei de reexaminare.

               (112)

               Spre deosebire de prețul de vânzare unitar, costul unitar de producție al industriei din Uniune a crescut în 2012 și a scăzut în 2013, revenind la aproape același nivel ca și la începutul perioadei examinate. În perioada anchetei de reexaminare, costul unitar de producție a fost cu 4 % mai mare față de anul 2011.

         4.5.8.   Costurile cu forța de muncă

               (113)

               Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

                  Tabelul 12

                  Costurile medii ale forței de muncă per angajat

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Remunerații medii per angajat – Indice

                              100

                              106

                              90

                              94

                              94

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (114)

               Costurile medii cu forța de muncă per angajat au scăzut cu un total de 6 %, în principal din cauza unei scăderi semnificative de 10 puncte procentuale înregistrate între 2012 și 2013.

         4.5.9.   Stocurile

               (115)

               Nivelurile stocurilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate astfel:

                  Tabelul 13

                  Stocurile

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Stocuri finale exprimate în tone – Indice

                              100

                              105

                              113

                              106

                              56

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (116)

               Stocurile finale ale industriei din Uniune au crescut cu 6 % între 2011 și 2014. Nivelul substanțial mai mic al stocurilor de la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare este influențat de factori sezonieri. În timp ce pentru celelalte perioade stocul final este stabilit la sfârșitul lunii decembrie, pentru sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare el este stabilit la sfârșitul lunii martie, imediat după o perioadă de producție relativ mică din cauza unor prețuri mari ale energiei din perioada de iarnă. Prin urmare, este de așteptat să existe un nivel mai mic al stocurilor în acea perioadă a anului.

         4.5.10.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital

               (117)

               Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 14

                  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (interval)

                           20 %-25 %

                           6 %-9 %

                           7 %-10 %

                           8 %-11 %

                           9 %-13 %

                              Indice

                              100

                              33

                              37

                              41

                              50

                           Fluxul de lichidități – Indice

                              100

                              35

                              60

                              46

                              46

                           Investiții – Indice

                              100

                              180

                              44

                              70

                              76

                           Randamentul investițiilor – (Interval)

                           90 %-110 %

                           20 %-25 %

                           25 %-30 %

                           30 %-37 %

                           40 %-50 %

                              Indice

                              100

                              23

                              27

                              33

                              44

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (118)

               Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare aferent vânzărilor de produs similar la clienți neafiliați din Uniune ca procent din încasările corespunzătoare respectivelor vânzări. Ea a scăzut în mod semnificativ cu 67 % între 2011 și 2012, dar ulterior a crescut cu 17 puncte procentuale, atingând un nivel satisfăcător în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (119)

               Fluxul net de lichidități este capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Evoluția sa a urmat evoluția profitabilității și a rămas la niveluri satisfăcătoare în toată perioada examinată.

               (120)

               Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. Evoluția sa a reflectat în mare măsură evoluția profitabilității și a rămas la niveluri satisfăcătoare în toată perioada examinată.

               (121)

               Niciun producător din Uniune nu a raportat dificultăți de procurare de capitaluri în cursul perioadei examinate.

         4.5.11.   Concluzie privind prejudiciul

               (122)

               Mulți indicatori de prejudiciu, cum ar fi producția, capacitatea de producție și volumul vânzărilor, arată o imagine de ansamblu mixtă. În timp ce ei înregistrează o tendință pozitivă în termeni absoluți, creșterea este atât de mică încât nu permite industriei din Uniune să beneficieze de creșterea pieței. Acest aspect este demonstrat de tendința negativă a gradului de utilizare a capacității de producție, a cotei de piață și a creșterii.

               (123)

               Ocuparea forței de muncă a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate, în timp ce productivitatea a rămas stabilă. Investițiile nete și remunerațiile medii per angajat au înregistrat o tendință negativă.

               (124)

               În timp ce tendințele indicatorilor financiari, cum ar fi profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor sunt negative, nivelurile lor absolute nu prezintă vreun indiciu al existenței unui prejudiciu.

               (125)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune nu este afectată de un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

         4.6.   Probabilitatea reapariției prejudiciului

               (126)

               Tendințele de mai sus privind prețurile și volumele importurilor de produs în cauză indică faptul că producătorii-exportatori chinezi și-au mărit semnificativ volumul exporturilor în Uniune, cu 82 %, în pofida măsurilor în vigoare, deținând o cotă de piață de [17 %-22 %] în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Importurile din RPC care fac obiectul taxelor au crescut și mai mult, cu 121 %, în pofida măsurilor în vigoare. În aceeași perioadă, producția industriei din Uniune a crescut cu 3 %, iar vânzările cu 5 %. În principal, importurile din RPC și din Norvegia, nu industria din Uniune, sunt cele care au înlocuit importurile în scădere din Brazilia și au determinat creșterea cu 9 % a consumului din Uniune între 2011 și perioada anchetei de reexaminare.

               (127)

               Astfel cum s-a menționat în considerentul 61 de mai sus, producătorii-exportatori din RPC dispun de capacități neutilizate suficient de mari pentru a-și spori exporturile foarte rapid. În plus, prețurile de pe piața internă din RPC și de pe alte piețe din țări terțe, de exemplu din Japonia, sunt mai mici decât prețurile de pe piața Uniunii. Potrivit datelor CRU, prețurile de pe piața internă din RPC și din Japonia erau cu peste 25 % mai mici decât cele din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Date fiind prețurile atractive de pe piața Uniunii în raport cu cele de pe piața internă din RPC și de pe alte piețe din țări terțe, există o probabilitate ca importante cantități vândute în prezent pe aceste piețe să fie, de asemenea, redirecționate spre piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.

               (128)

               În plus, piețe internaționale importante, cum ar fi Australia, Canada și SUA, au instituit taxe antidumping asupra siliciului originar din China. Prin urmare, va fi mai dificil pentru producătorii-exportatori chinezi să vândă pe respectivele piețe decât pe o piață a Uniunii neprotejată, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.

               (129)

               În plus, nivelurile prețurilor importurilor din China care fac obiectul taxei antidumping au reprezentat o subcotare semnificativă a prețurilor industriei din Uniune, cu 13,6 %. Acest aspect indică nivelurile prețurilor la care ar exista o probabilitate ca producătorii-exportatori chinezi să intre pe piața Uniunii în absența măsurilor.

               (130)

               Probabilitatea realizării unor exporturi chineze la prețuri mici în absența măsurilor este confirmată de anchetele antidumping vizând siliciul originar din China din alte țări menționate în considerentul 128 de mai sus.

               (131)

               Producătorii-exportatori chinezi au capacitatea de a-și crește semnificativ cota de piață, deja substanțială, la prețuri care sunt subcotate în mod semnificativ față de prețurile practicate de industria din Uniune, în detrimentul acesteia.

               (132)

               Părțile interesate au susținut că unii utilizatori din Uniune au cerințe privind calitatea și fiabilitatea aprovizionării, în special în ceea ce privește siliciul destinat industriei chimice, care nu pot fi îndeplinite cu ușurință de către producătorii chinezi.

               (133)

               Comisia a stabilit că, într-adevăr, industria din Uniune are o producție semnificativă de siliciu de înaltă calitate. Cu toate acestea, dat fiind numărul mare de surse din RPC, siliciul de toate calitățile, inclusiv cel de înaltă calitate, poate fi și este importat din RPC.

               (134)

               Cu toate acestea, industria din Uniune vinde, de asemenea, cantități semnificative de siliciu de calitate standard, de exemplu industriei aluminiului. Aceste cantități semnificative sunt în concurență directă cu importurile din China. Majoritatea acestor importuri de siliciu de calitate standard se realizează pe bază de taxe plătite, iar acest tip de importuri constituie segmentul cel mai dinamic de pe piața Uniunii, crescând cu 121 % pe parcursul întregii perioade examinate, astfel cum se indică în considerentul 75 de mai sus.

               (135)

               Părțile interesate au susținut că proximitatea geografică, care, la rândul ei, conduce la termene de livrare mai timpurii, este un alt motiv pentru care este puțin probabil ca utilizatorii din Uniune să treacă la surse de aprovizionare din China în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate.

               (136)

               Este adevărat că proximitatea geografică creează un avantaj și că siliciul este un material de bază greu, cu un preț relativ mic per kilogram. Cu toate acestea, actualele importuri din țări îndepărtate (Australia, Brazilia, RPC) menționate în considerentul 89 de mai sus arată că și furnizorii din țări îndepărtate pot concura eficient pe piața Uniunii.

               (137)

               În urma comunicării informațiilor, unele părți interesate au reiterat observațiile cu privire la diferențele de calitate dintre siliciul metalic destinat industriei chimice și cel destinat producției de aluminiu și dintre utilizările primare și secundare ale siliciului destinat producției de aluminiu.

               (138)

               Așa cum s-a explicat la considerentul 134 de mai sus, Comisia ia act de aceste diferențe și observă că vânzările industriei din Uniune și importurile din RPC includ cantități semnificative de siliciu de calitate standard, vândut de exemplu către industria aluminiului.

               (139)

               În ceea ce privește utilizările primare și secundare ale siliciului destinat producției de aluminiu, Comisia a analizat datele detaliate și a cuantificat diferențele de preț pentru toate calitățile de siliciu vândut utilizatorilor de aluminiu de către industria din Uniune. Această analiză a arătat că toate tipurile vândute în mod obișnuit industriei aluminiului au o variație de preț mică și că tipurile cu prețuri deosebit de mari și deosebit de mici sunt vândute în cantități nesemnificative și, prin urmare, nu au niciun impact semnificativ asupra prețului mediu.

               (140)

               Prin urmare, se poate concluziona că există o probabilitate de creștere suplimentară semnificativă a importurilor din China la prețuri de dumping și prejudiciante care să conducă la o reapariție a prejudiciului în cazul în care măsurile vor expira.

         5.   INTERESUL UNIUNII

               (141)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă instituirea unor măsuri antidumping asupra importurilor de siliciu originar din RPC ca urmare a constatărilor din cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor nu ar fi în interesul general al Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei, importatorilor și utilizatorilor din Uniune. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         5.1.   Interesul industriei din Uniune

               (142)

               Cei trei producători din Uniune, reprezentând împreună 100 % din producția Uniunii, au cooperat în cadrul prezentei anchete. Astfel cum s-a menționat în considerentul 125 de mai sus, industria din Uniune nu suferă un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, din cauza măsurilor în vigoare.

               (143)

               În același timp, industria din Uniune a arătat că activitățile sale sunt viabile atunci când nu sunt afectate de o concurență inechitabilă din partea importurilor la prețuri de dumping.

               (144)

               De asemenea, eliminarea măsurilor ar conduce, foarte probabil, la o creștere a importurilor chineze la prețuri mici, de dumping, amenințând continuarea activităților producătorilor rămași într-un sector, de altfel, viabil. Se reamintește faptul că doi producători din Uniune și-au încetat activitatea de la instituirea inițială a măsurilor.

               (145)

               Prin urmare, s-a concluzionat că este în interesul industriei din Uniune ca măsurile în vigoare să fie menținute.

         5.2.   Interesul importatorilor neafiliați

               (146)

               Astfel cum se menționează în considerentul 16 de mai sus, doar un singur importator neafiliat a transmis un răspuns privind constituirea eșantionului. Comerțul cu siliciu a reprezentat aproximativ 10 % din cifra de afaceri totală realizată de acest importator. Importatorul nici nu s-a opus, nici nu a sprijinit măsurile.

               (147)

               Prin urmare, s-a concluzionat că nu este împotriva interesului importatorilor neafiliați să se mențină măsurile în vigoare.

         5.3.   Interesul utilizatorilor

               (148)

               Comisia a primit șapte răspunsuri complete de la utilizatori din industria chimică și din cea a aluminiului.

               (149)

               În cazul industriei aluminiului, siliciul este necesar doar în mică măsură pentru produsele respective, pentru a se îmbunătăți proprietățile aluminiului. În opinia lor, siliciul nu este ușor de înlocuit și, prin urmare, securitatea aprovizionării este adesea mai importantă decât prețul. Efectul financiar al măsurilor asupra acestor utilizatori este mic, din cauza importanței relativ mici a siliciului în structura costurilor acestora. Un utilizator important de aluminiu este în favoarea menținerii taxei antidumping, argumentând că este important ca industria din Uniune să poată continua producția în Uniune, în timp ce un utilizator din industria aluminiului care consumă cantități mai mici de siliciu este în favoarea abrogării măsurilor în vigoare.

               (150)

               Pentru utilizatorii care fabrică produse chimice și care reprezintă aproximativ 60 % din consumul total din Uniune, siliciul are o importanță semnificativă, reprezentând o mare parte din costurile aferente materiilor prime. În opinia a trei utilizatori din industria chimică, ar trebui ca măsurile antidumping să nu fie menținute. Doi dintre utilizatorii din industria chimică nici nu s-au opus, nici nu au sprijinit măsurile.

               (151)

               Unii utilizatori au evidențiat, de asemenea, situația financiară bună a producătorilor din UE. Efectul măsurilor asupra acestor utilizatori este potențial mai semnificativ decât asupra celor din industria aluminiului. Totuși, informațiile furnizate de utilizatorii cooperanți care fabrică produse chimice arată că aceștia importă siliciu aproape exclusiv în baza IPP, fiind, astfel, scutiți de taxa antidumping. Prin urmare, efectul măsurilor asupra acestor utilizatori este considerat a fi limitat.

               (152)

               Utilizatorii erau preocupați de securitatea aprovizionării. Unul dintre motivele de preocupare era legat de incapacitatea industriei din Uniune de a aproviziona în totalitate piața Uniunii. Cu toate acestea, măsurile în vigoare nu au împiedicat intrarea importurilor din China pe piața Uniunii în cantități semnificative. Astfel cum s-a menționat în considerentul 89 de mai sus, importurile din Norvegia, Brazilia, Rusia, Bosnia și Herțegovina, precum și dintr-o serie de alte țări, au permis, de asemenea, aprovizionarea părții din piață care nu putea fi aprovizionată de industria din Uniune.

               (153)

               În această privință, EUSMET a afirmat că gradul mare de utilizare a capacității de producție a industriei din Uniune și producția crescută demonstrează că industria din Uniune nu este prejudiciată. Comisia a confirmat că industria din Uniune are un grad relativ mare de utilizare a capacității de producție, de aproximativ 70 % – 90 %. Astfel cum s-a menționat în considerentul 99 de mai sus, pe baza informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune, producția a crescut ușor în cursul perioadei examinate. Totuși, după cum s-a menționat în considerentul 122 de mai sus, creșterea este atât de mică încât nu permite industriei din Uniune să beneficieze de creșterea pieței. Acest aspect este demonstrat de tendința negativă a gradului de utilizare a capacității de producție.

               (154)

               În urma comunicării informațiilor, Asociația Europeană a Aluminiului, o asociație de utilizatori din industria producătoare de aluminiu din Uniune, a susținut menținerea taxei antidumping, argumentând că supracapacitatea din RPC și eventualul dumping practicat de RPC pot amenința aprovizionarea cu siliciu a industriei producătoare de aluminiu pe piața Uniunii.

               (155)

               În ansamblu, efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune depășește cu mult impactul negativ limitat sau nesemnificativ al măsurilor în vigoare asupra utilizatorilor.

         5.4.   Surse de aprovizionare pe piața Uniunii/preocupări cu privire la concurență

               (156)

               Părțile interesate au reclamat o pretinsă lipsă a concurenței pe piața Uniunii. Într-adevăr, în Uniune nu există decât trei producători, care aparțin la două grupuri de societăți. Industria din Uniune deținea o cotă de piață de aproximativ 30 %, după cum se menționează în considerentul 103 de mai sus. Prin urmare, pentru a răspunde cererii determinate de utilizatorii din Uniune, piața Uniunii trebuie să recurgă la importuri. În pofida existenței măsurilor în vigoare, importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii în cantități crescătoare, deținând o cotă de piață de aproximativ [17 %-22 %] pe parcursul perioadelor anchetelor de reexaminare, după cum se explică în considerentul 75 de mai sus.

               (157)

               După cum se menționează în considerentul 89 de mai sus, celelalte surse principale de aprovizionare ale Uniunii sunt Norvegia, Brazilia și o serie de alte țări, care sunt o sursă alternativă de importuri de siliciu.

               (158)

               Prin urmare, presupusul duopol deține o cotă de piață de doar 30 %, în timp ce importurile dintr-o serie de țări terțe dețin o cotă de piață de 70 %. Prin urmare, utilizatorii au posibilitatea de a alege între siliciul metalic produs de industria din Uniune și siliciul metalic dintr-o varietate de alte țări terțe. În consecință, argumentul privind existența unei presupuse situații de duopol pe piața Uniunii nu poate fi acceptat.

         5.5.   Siliciul ca materie primă critică

               (159)

               EUSMET a luat notă de faptul că, în 2014, siliciul metalic a fost adăugat în lista materiilor prime critice din Uniune. Comisia a precizat, în comunicarea sa, că cele 20 de materii prime incluse în listă „sunt critice deoarece riscurile de penurie de aprovizionare și impactul lor asupra economiei sunt mai mari decât în cazul majorității celorlalte materii prime” (7).

               (160)

               Cu privire la același aspect referitor la adăugarea siliciului în lista Uniunii cuprinzând materiile prime critice, Euroalliages susține că, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, acest fapt ar constitui o amenințare pentru aprovizionarea sustenabilă cu siliciu a Uniunii.

               (161)

               Includerea siliciului în această listă nu a influențat, prin ea însăși, constatările Comisiei în cadrul procedurii antidumping.

               (162)

               În urma comunicării informațiilor, CCIC și CNMIA au afirmat că există o contradicție între procedura OMC de soluționare a litigiilor cu privire la taxele la export aplicabile siliciului, printre alte materii prime (8), și constatările din acest caz. Acestea susțin că inițierea litigiului în cadrul OMC, având ca posibil rezultat scăderea prețurilor la siliciul importat din RPC, confirmă faptul că interesul utilizatorilor din Uniune în ceea ce privește accesul la aprovizionarea cu siliciu prevalează în fața interesului producătorilor din Uniune de menținere a măsurilor antidumping.

               (163)

               Comisia a considerat acest argument ca nefondat. Faptul că siliciul era una dintre materiile prime care fac obiectul procedurii de soluționare a litigiilor în cadrul OMC nu înlătură necesitatea de a elimina efectele de denaturare a schimburilor comerciale ale dumpingului prejudiciabil și de a restabili concurența reală.

         5.6.   Fuziunea dintre FerroAtlantica și Globe Speciality Metals

               (164)

               Părțile interesate au susținut că fuziunea dintre FerroAtlantica și Globe Speciality Metals („FerroGlobe”) va limita oferta de siliciu pe piața Uniunii și va conduce la o poziție dominantă pe piața Uniunii a entității FerroGlobe rezultate în urma fuziunii.

               (165)

               Cu toate acestea, Globe Speciality Metals produce siliciu metalic în Canada și în SUA. În cursul perioadei examinate, din Canada și SUA au fost importate în Uniune doar cantități nesemnificative de siliciu. Cota de piață cumulată a importurilor din Canada și SUA a rămas cu mult sub nivelul de 1 % pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, este clar că societatea rezultată în urma fuziunii, FerroGlobe, nu poate limita oferta de siliciu pe piața Uniunii.

         5.7.   Noul Cod vamal al Uniunii

               (166)

               EUSMET a afirmat că utilizatorii de siliciu din industria chimică a Uniunii nu vor putea să se bazeze pe perfecționarea activă în viitor, în cadrul noului Cod vamal al Uniunii. Opinia EUSMET este aceea că, în conformitate cu articolul 169 alineatul (2) din Actul delegat privind Codul vamal al Uniunii (9), utilizarea unor mărfuri echivalente nu va fi admisă în cadrul regimului de perfecționare activă începând cu luna mai a anului 2016 pentru produsele vizate de măsuri de apărare comercială, precum siliciul.

               (167)

               Articolul 169 alineatul (2) prevede că mărfurile importate în baza IPP ar face obiectul unei taxe antidumping numai în cazul în care sunt prelucrate și ulterior puse în liberă circulație. În cazul în care mărfurile prelucrate sunt reexportate, nu se plătește taxă antidumping. Acest fapt ar însemna că nu există nicio schimbare față de dispozițiile actuale.

               (168)

               Argumentul invocat de EUSMET cu privire la noul Cod vamal al Uniunii pare, așadar, să fie bazat pe o interpretare eronată a articolului 169 alineatul (2) din Actul delegat privind Codul vamal al Uniunii și, prin urmare, este nefondat.

         5.8.   Durata măsurilor

               (169)

               Părțile interesate au susținut că măsurile antidumping privind produsul în cauză, care sunt în vigoare din 1990, nu sunt o măsură temporară și ar trebui, prin urmare, lăsate să expire.

               (170)

               Comisia a considerat acest argument ca nefondat. În condițiile stabilite prin regulamentul de bază, măsurile trebuie să fie prelungite, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile juridice specifice.

         5.9.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (171)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu exista niciun motiv covârșitor care să indice că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile vizând importurile de siliciu originar din RPC.

         6.   CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE

               (172)

               Astfel cum s-a menționat în considerentul 5 de mai sus, în urma cererii de reexaminare intermediară parțială depusă de EUSMET, Comisiei i-a revenit sarcina să examineze și să concluzioneze cu privire la caracterul durabil al circumstanțelor modificate.

               (173)

               Aceste modificări vizau în principal compoziția și structura industriei din Uniune, cererea de siliciu din Uniune și modelul de aprovizionare din Uniune.

               (174)

               Euroalliages a răspuns la argumentele incluse în cerere, exprimându-și dezacordul, printre altele, cu faptul că perioada de referință a modificărilor observate ar fi mai mare decât ultimii cinci ani.

               (175)

               Comisia a concluzionat că există o serie de circumstanțe care s-au modificat de la precedenta examinare a nivelului prejudiciului, pe care Comisia a concluzionat-o în Regulamentul (CE) nr. 2496/97 (10) („examinarea precedentă a prejudiciului”), și că aceste modificări sunt de durată.

               (176)

               Aceste modificări, astfel cum sunt menționate în considerentul 173 de mai sus, se referă, în principal, la compoziția și la structura industriei din Uniune. În această privință, numărul de producători care constituie industria din Uniune s-a redus, aceasta fiind constituită în prezent dintr-un grup de producători și un producător, față de patru producători în cursul examinării precedente a prejudiciului. Unul dintre producători, care era activ în cursul examinării precedente a prejudiciului, și-a încetat activitatea, iar alți doi producători, anterior independenți, au fuzionat. Nu există indicii că aceste modificări nu au un caracter durabil.

               (177)

               Cererea de siliciu din Uniune, menționată în considerentul 73 de mai sus, a crescut de mai mult de două ori în comparație cu perioada de anchetă aferentă examinării precedente a prejudiciului. EUSMET a furnizat dovezi din care reiese că există o probabilitate ca cererea din Uniune să crească și mai mult în anii următori. Prin urmare, creșterea cererii este considerată a fi durabilă.

               (178)

               În ceea ce privește modelul de aprovizionare din Uniune, ancheta a arătat că Uniunea este tot mai dependentă de importurile de siliciu metalic. În cursul perioadei de anchetă aferente examinării precedente a prejudiciului, consumul din Uniune a depășit producția industriei din Uniune cu 134 000 de tone. De atunci, această diferență a crescut la [350 000-400 000 de tone]. Având în vedere cererea din ce în ce mai mare și gradul mare de utilizare a capacității de producție a industriei din Uniune, această modificare a modelului de aprovizionare este considerată a fi durabilă.

               (179)

               Din aceste motive, Comisia a concluzionat că circumstanțele modificate sunt durabile și că cererea de reexaminare intermediară parțială limitată la analiza prejudiciului este, prin urmare, justificată.

         7.   MĂSURILE ANTIDUMPING

   7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

               (180)

               Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a evita reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

               (181)

               În cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a stabilit că vânzările industriei din Uniune au fost profitabile. Prin urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului este stabilit la nivelul prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (182)

               Ulterior, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul mediu ponderat al importurilor pentru care se plătesc taxe de produse din RPC, astfel cum a fost stabilit pentru subcotarea prețurilor în considerentul 88 de mai sus, și prețul mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune pe piața Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (183)

               În ceea ce privește prețul de import, cei patru producători-exportatori incluși în eșantion au vândut exclusiv siliciu importat în cadrul IPP și, prin urmare, nu fac obiectul taxei antidumping. Așadar, aceste prețuri nu au putut fi utilizate pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului.

               (184)

               EUSMET, solicitantul reexaminării intermediare, a susținut că nivelul de eliminare a prejudiciului ar trebui să fie calculat pe baza tuturor importurilor, indiferent de regimul vamal. EUSMET și anumite părți au afirmat în plus că taxa vamală convențională ar trebui să fie adăugată la prețul tuturor importurilor pentru a obține un preț de „liberă circulație”, chiar și în cazul vânzărilor IPP pentru care nu se plătesc taxe vamale. Ei susțin acest argument prin trimitere la anchetele de reexaminare anterioare.

               (185)

               Anchetele de reexaminare anterioare au fost reprezentate însă de o reexaminare intermediară limitată la dumping și de o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, nu a fost calculat niciun nivel de eliminare a prejudiciului în cadrul reexaminării intermediare, iar reexaminarea paralelă efectuată în perspectiva expirării măsurilor a examinat doar existența unei probabilități de reapariție a prejudiciului. Prin urmare, anchetele de reexaminare anterioare au avut alte scopuri.

               (186)

               EUSMET a argumentat că importurile de produse destinate industriei chimice sunt realizate aproape exclusiv în baza IPP, în timp ce importurile pentru liberă circulație sunt în principal reprezentate de siliciul destinat industriei aluminiului. În plus, importurile realizate în cadrul IPP au prețuri mai mari cu aproximativ 12 % din cauza unor specificații mai complexe ale produselor destinate industriei chimice. Prin urmare, ignorarea acestor vânzări la prețuri mai mari ar conduce la o determinare eronată a nivelului de eliminare a prejudiciului.

               (187)

               Cu toate acestea, taxa antidumping este percepută doar pentru importurile din Uniune care sunt supuse taxelor. Importurile din cadrul IPP nu sunt supuse taxelor deoarece ele nu sunt puse în liberă circulație și, prin urmare, nu este adecvat să se utilizeze astfel de prețuri pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului. În consecință, nivelul de eliminare a prejudiciului este stabilit pe baza importurilor supuse taxelor.

               (188)

               Deoarece toate vânzările la export către Uniune ale celor patru producători-exportatori cooperanți incluși în eșantion nu au intrat în Uniune, dar au fost utilizate în baza IPP pentru produse exportate din Uniune, nivelul de eliminare a prejudiciului este stabilit folosind numai importurile pentru care se plătesc taxe la nivel național, utilizând informațiile statistice furnizate de Eurostat.

               (189)

               În plus, părțile interesate au confirmat în mare măsură că importurile supuse taxelor sunt vânzări efectuate predominant către industria producătoare de aluminiu și că industria chimică importă siliciu din China predominant în baza IPP. Așadar, vânzările realizate de industria din Uniune către utilizatorii din industria producătoare de aluminiu au fost comparate cu toate importurile din RPC supuse taxelor.

               (190)

               EUSMET a solicitat să se realizeze o ajustare pentru a se ține cont de diferențele de calitate dintre siliciul metalic destinat industriei chimice și cel destinat producției de aluminiu, dintre diferitele tipuri de siliciu destinat industriei chimice, precum și pentru tipurile de siliciu metalic de nișă care sunt fabricate de industria din Uniune, dar care nu sunt importate din RPC.

               (191)

               Anumite părți au furnizat informații care indică o diferență de preț între siliciul destinat industriei aluminiului și cel destinat industriei chimice de până la 23 %.

               (192)

               Euroalliages a răspuns la observațiile EUSMET privind diferitele tipuri de siliciu afirmând că siliciul destinat industriei chimice și cel destinat producției de aluminiu sunt interschimbabile din punctul de vedere al prețurilor și al costurilor de producție. Într-adevăr, ancheta a arătat că prețul de vânzare practicat în Uniune de industria din Uniune în cazul utilizatorilor din industria chimică nu a fost mai mare decât prețul de vânzare în cazul utilizatorilor din industria producătoare de aluminiu. De asemenea, prețurile de vânzare din țara analogă (SUA) nu au arătat o diferență atât de mare între prețurile de vânzare practicate în cazul utilizatorilor din industria chimică și în cazul celor din industria producătoare de aluminiu. Prin urmare, principala cauză a diferenței de preț dintre vânzările în baza IPP și vânzările pentru care se plătesc taxe este mai degrabă regimul vamal decât diferența chimică dintre aceste produse.

               (193)

               Astfel cum se indică în considerentul 189 de mai sus, vânzările către industria producătoare de aluminiu au fost utilizate de ambele părți ale comparației. Chestiunea privind o ajustare pentru a se ține cont de diferențele dintre produsele destinate industriei aluminiului și cele destinate industriei chimice nu este relevantă pentru o astfel de comparație.

               (194)

               În urma comunicării informațiilor, EUSMET a afirmat că, întrucât a admis cererea de reexaminare intermediară care se referă printre altele la creșterea importurilor de siliciu în baza IPP, Comisia a creat așteptări legitime. EUSMET a afirmat, de asemenea, că Comisia a încălcat aceste așteptări legitime excluzând importurile de siliciu metalic destinat industriei chimice din calculul nivelului de eliminare a prejudiciului.

               (195)

               Argumentul privind așteptările legitime este nefondat. În primul rând, deschiderea unei reexaminări este reglementată de un cadru juridic specific și nu poate da naștere unor așteptări legitime cu privire la rezultatul anchetei. În al doilea rând, toate tipurile de siliciu fac obiectul prezentei anchete. Din motivele prezentate la considerentele 183-188 de mai sus, importurile efectuate în baza IPP nu au fost incluse în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului.

               (196)

               În urma comunicării informațiilor, unele părți interesate au susținut că Comisia ar fi exclus în mod incorect importurile de siliciu efectuate în baza IPP din calculul nivelului de eliminare a prejudiciului. De asemenea, ele au afirmat că, procedând astfel, Comisia a exclus peste 75 % din importurile de siliciu din RPC în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, nu a calculat nivelurile individuale de eliminare a prejudiciului pentru producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion, nu a calculat un nivel reprezentativ de eliminare a prejudiciului și a aplicat de fapt datele disponibile.

               (197)

               Comisia nu a exclus importurile de siliciu efectuate în baza IPP din RPC sau din orice altă țară în analiza sa de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor cu privire la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului, deoarece importurile efectuate în baza IPP sunt în concurență cu vânzările industriei din Uniune de siliciu metalic.

               (198)

               Cu toate acestea, pentru reexaminarea intermediară parțială, limitată la examinarea prejudiciului, Comisia, astfel cum s-a menționat la considerentul 187 de mai sus, a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza importurilor supuse taxelor. Importurile de siliciu efectuate în baza IPP nu au fost luate în considerare în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului deoarece importurile în baza IPP nu sunt puse în liberă circulație și, prin urmare, nu fac nici obiectul unei taxe antidumping nici al vreunei taxe vamale convenționale.

               (199)

               Astfel cum s-a stabilit la considerentul 189 de mai sus, importurile supuse taxelor sunt vânzări efectuate predominant către industria producătoare de aluminiu, iar importurile în baza IPP sunt vânzări efectuate predominant către industria chimică. Comisia a analizat cu atenție diferența de preț între aceste importuri. Astfel cum se explică la considerentul 192 de mai sus, diferența de preț a trebuit să fie determinată de regimul vamal, deoarece nu au existat diferențe de preț semnificative între prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și nici între prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului din țara analogă.

               (200)

               Prețul importurilor de siliciu efectuate în baza IPP pare să rezulte dintr-o practică de stabilire a prețului diferită a producătorilor-exportatori chinezi. Acest lucru este confirmat și de afirmațiile cu privire la diferențele de preț făcute de către aceleași părți interesate în observațiile lor după comunicarea informațiilor. Prin urmare, Comisia a decis să stabilească nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unor volume semnificative de importuri de siliciu puse în liberă circulație.

               (201)

               În urma comunicării informațiilor, unele părți interesate au susținut că prețul mai ridicat la siliciul destinat industriei chimice nu se datorează practicii diferite de stabilire a prețurilor de către producătorii-exportatori chinezi.

               (202)

               Astfel cum se explică la considerentul 189 de mai sus, Comisia a comparat vânzările realizate de industria din Uniune către utilizatorii din industria producătoare de aluminiu cu toate importurile din RPC supuse taxelor. De ambele părți ale comparației au fost utilizate vânzări către industria producătoare de aluminiu. Numai siliciul destinat producției de aluminiu, produs de industria din Uniune, pe de o parte, și supus importurilor pentru care se plătesc taxe, pe de altă parte, a fost utilizat pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului. Prin urmare, dacă prețurile importurilor efectuate în baza IPP sunt legate de o practică diferită de stabilire a prețurilor de către producătorii-exportatori chinezi este o chestiune nerelevantă pentru o astfel de comparație.

               (203)

               Astfel cum s-a stabilit deja la considerentul 196 de mai sus, părțile interesate au susținut că Comisia nu a calculat niveluri individuale de eliminare a prejudiciului pentru producătorii-exportatori chinezi cooperanți incluși în eșantion și nu a calculat un nivel reprezentativ de eliminare a prejudiciului. Această afirmație se referă la faptul că toți acești producători vindeau produsul în cauză către utilizatori din Uniune, care prelucrau siliciul, iar apoi exportau produsele conținând acest siliciu către clienți situați în afara Uniunii în baza IPP.

               (204)

               Astfel cum se menționează la considerentul 188 de mai sus, toate vânzările la export către Uniune ale celor patru producători-exportatori cooperanți incluși în eșantion au fost realizate pentru IPP. Prin urmare, s-a putut calcula doar nivelul de eliminare a prejudiciului la nivel național, utilizând informațiile statistice de la Eurostat referitoare la importurile pentru care se plătesc taxe. Comisia a considerat că nu ar fi nici fezabil, nici posibil să se simuleze care ar fi prețurile siliciului importat din RPC de către fiecare dintre producătorii incluși în eșantion, la vânzarea către utilizatorii din industria chimică din Uniune, dacă aceste importuri ar fi puse în liberă circulație. Comisia a considerat că o astfel de simulare ar conduce în orice caz la rezultate mai puțin fiabile decât cele obținute pe baza prețurilor efective la siliciul vândut către industria producătoare de aluminiu. Comisia a considerat că este nefezabil să stabilească care ar fi efectele asupra prețurilor rezultate din eliminarea importurilor efectuate în baza IPP de la condițiile specifice de piață ale IPP, în afară de simpla adăugare a taxei vamale convenționale și a taxei antidumping.

               (205)

               De asemenea, din aceste motive și având în vedere caracterul interschimbabil menționat la considerentul 192 de mai sus, s-a putut, așadar, doar să se calculeze nivelul de eliminare a prejudiciului la nivel național, utilizând informațiile statistice de la Eurostat referitoare la importurile pentru care se plătesc taxe. Orice alt calcul ar fi nefezabil.

               (206)

               Aceleași părți interesate au făcut trimitere la anchete antidumping anterioare în care importurile efectuate în baza IPP au fost incluse în analiza Comisiei.

               (207)

               Astfel cum s-a subliniat la considerentul 196 de mai sus, importurile efectuate în baza IPP au fost incluse în analiza Comisiei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a luat act de trimiterile făcute de părțile interesate la anchetele anterioare în temeiul articolului 11 alineatul (3), însă nu a găsit nicio analogie între aceste cazuri și reexaminarea intermediară parțială actuală.

               (208)

               În ceea ce privește procedurile privind calciul metalic, regulamentul din 1999 (11) a ridicat problema importurilor efectuate în baza IPP, dar asta privea includerea acestor importuri în calculul cotei de piață pentru evaluarea prejudiciului. În cadrul procedurii actuale privind siliciul, Comisia a inclus la stabilirea cotei de piață din analiza privind determinarea probabilității reapariției prejudiciului și importurile în baza IPP din RPC, Brazilia și Australia.

               (209)

               În ceea ce privește procedura privind furfuraldehida, regulamentul din 2012 (12) a încheiat reexaminarea intermediară a măsurilor antidumping și a abrogat măsurile respective. Acesta nu a stabilit un nivel de eliminare a prejudiciului.

               (210)

               În ceea ce privește procedura privind glifosatul, ancheta a stabilit că, în timp ce peste 90 % din importurile recente de glifosat din RPC au fost efectuate în cadrul IPP, era necesar să se includă în calcul toate vânzările singurului exportator care a cooperat (13). De fapt, nu a fost posibil să fie identificate separat vânzările în baza IPP și alte vânzări, deoarece un singur importator a cooperat și niciun utilizator. În plus, Comisia nu a putut utiliza informații statistice, deoarece diferite tipuri de produse (acid cu o concentrație de 95 % și sare cu o concentrație de 62 %) au fost raportate la același cod vamal. În sfârșit, nivelul rezultat de eliminare a prejudiciului nu a fost utilizat, deoarece era mai mare decât marja de dumping.

               (211)

               Aceleași părți interesate au afirmat că calculul nivelului de eliminare a prejudiciului este incorect și din cauza diferențelor de preț între utilizările primare și secundare ale siliciului destinat producției de aluminiu.

               (212)

               Astfel cum se explică la considerentul 138 de mai sus, Comisia, pe baza datelor detaliate privind toate tipurile de siliciu vândut către utilizatori din industria producătoare de aluminiu de către industria din Uniune, nu a constatat niciun impact semnificativ al diferențelor de tipuri asupra prețului mediu. În ceea ce privește siliciul importat din RPC, având în vedere faptul că toate vânzările la export ale celor patru producători-exportatori cooperanți au fost efectuate în baza IPP, nu a fost posibil același nivel de detaliere în analiza tipurilor de siliciu vândut utilizatorilor din industria producătoare de aluminiu, pe baza informațiilor statistice furnizate de Eurostat pentru importurile pentru care se plătesc taxe.

               (213)

               Cu toate acestea, pentru a evalua afirmația cu privire la utilizarea primară și secundară a siliciului destinat producției de aluminiu, în plus față de analiza descrisă la considerentul 139 de mai sus, Comisia a analizat datele cu privire la o parte substanțială din vânzările pe piața Uniunii, unde a fost stabilită o diferențiere între vânzările pentru utilizarea primară și secundară. Pe baza acestei analize, Comisia a ajuns la concluzia că, chiar presupunând că toate importurile pentru care se plătesc taxe, după cum sugerează părțile, se vând exclusiv utilizatorilor secundari din industria producătoare de aluminiu, acest lucru nu are niciun impact semnificativ asupra rezultatului calculului nivelului de eliminare a prejudiciului.

               (214)

               În urma comunicării informațiilor, Euroalliages a făcut trimitere la datele Eurostat care au indicat o scădere a prețului mediu de import la șapte și opt luni după perioada anchetei de reexaminare și a susținut că, neluând în considerare aceste prețuri reduse, Comisia ar fi omis să evalueze caracterul durabil al modificărilor nivelului de eliminare a prejudiciului.

               (215)

               În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, concluziile unei anchete se bazează pe o perioadă de anchetă, iar informațiile referitoare la o perioadă ulterioară perioadei de anchetă nu sunt, în mod normal, luate în considerare. Prin urmare, acest argument a fost respins.

               (216)

               Orice diferență care rezultă din comparația de la considerentul 189 de mai sus a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. Nivelul de eliminare a prejudiciului rezultat este de 16,8 %.

         7.2.   Măsuri antidumping definitive

               (217)

               Având în vedere concluziile reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia concluzionează că măsurile antidumping aplicabile importurilor de siliciu originar din RPC ar trebui menținute.

               (218)

               În consecință, extinderea măsurilor aplicabile produsului în cauză originar din RPC la importurile expediate din Republica Coreea, indiferent dacă au fost declarate ca fiind originare sau nu din Republica Coreea, prin Regulamentul (CE) nr. 42/2007 al Consiliului (14), precum și la importurile expediate din Taiwan, indiferent dacă au fost declarate ca fiind originare sau nu din Taiwan, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 311/2013 al Consiliului (15), ar trebui, de asemenea, menținută.

               (219)

               Având în vedere constatările reexaminării intermediare parțiale limitate la prejudiciu, Comisia concluzionează că nivelul măsurilor antidumping aplicabile importurilor de siliciu originar din RPC ar trebui modificat. Ar trebui instituite măsuri antidumping asupra importurilor de siliciu originar din RPC, în conformitate cu regula taxei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în considerentul 211 de mai sus, cu marja de dumping stabilită anterior prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 467/2010. Valoarea taxei ar trebui stabilită la nivelul mai mic dintre marja de dumping și nivelul de eliminare a prejudiciului.

               (220)

               Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping, exprimate ca preț CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:

                           Societate

                           Marjă de dumping

                           Nivel de eliminare a prejudiciului

                           Taxă antidumping definitivă

                           Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

                           16,3 %

                           16,8 %

                           16,3 %

                           Toate celelalte societăți

                           19,0 %

                           16,8 %

                           16,8 %

               (221)

               Nivelurile taxei antidumping individuale aplicabile societăților precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele au reflectat situația societăților în cauză constatată în cursul prezentei anchete. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciuneia dintre taxele antidumping individuale.

               (222)

               O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care își modifică denumirea sau adresa entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (16). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante pentru a demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii sau a adresei societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene se va publica un anunț de informare cu privire la schimbarea denumirii sau a adresei.

               (223)

               Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 nu a eliberat un aviz,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de siliciu, încadrat în prezent la codul NC 2804 69 00, originar din Republica Populară Chineză.
   (2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte plata taxei, aferente produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile comerciale enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

               Societate

               Taxă antidumping definitivă (%)

               Cod adițional TARIC

               Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

               16,3

               A971

               Toate celelalte societăți

               16,8

               A999

         (3)   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 1 iulie 2016.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 131, 29.5.2010, p. 1.

      (3)  JO C 371, 18.10.2014, p. 17.

      (4)  JO C 174, 28.5.2015, p. 10.

      (5)  JO C 287, 1.9.2015, p. 5.

      (6)  Unitatea pentru cercetare a substanțelor chimice (Chemicals Research Unit – CRU), www.crugroup.com

      (7)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind revizuirea listei materiilor prime critice pentru UE și implementarea inițiativei privind materiile prime, din 26 mai 2014, COM(2014) 097.

      (8)  WT/DS395 – China – Măsuri cu privire la exportul diferitelor materii prime.

      (9)  JO L 343, 29.12.2015, p. 1.

      (10)  JO L 345, 16.12.1997, p. 1.

      (11)  JO L 94, 9.4.1999, p. 1.

      (12)  JO L 165, 26.6.2012. p. 4.

      (13)  JO L 303, 30.9.2004, p. 1.

      (14)  JO L 13, 19.1.2007, p. 1.

      (15)  JO L 95, 5.4.2013, p. 1.

      (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Bruxelles, Belgia.