title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1347/2014 al Comisiei din 17 decembrie 2014 de abrogare a taxei compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului

text:
               18.12.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 363/101

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1347/2014 AL COMISIEI
   din 17 decembrie 2014
   de abrogare a taxei compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolele 14 și 18,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsuri în vigoare

               (1)

               În iulie 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă de 7,1 % la importurile de acid sulfanilic originar din India („ancheta inițială”).

               (2)

               Prin Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 21 % la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și o taxă antidumping definitivă de 18,3 % la importurile de acid sulfanilic originar din India.

               (3)

               Prin Decizia 2002/611/CE (4), Comisia a acceptat un angajament de preț, atât pentru măsurile antidumping, cât și pentru cele antisubvenție la importurile din India, care a fost oferit de către un producător-exportator din India, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (denumit în continuare „Kokan”).

               (4)

               În martie 2004, prin Decizia 2004/255/CE (5), Comisia a abrogat Decizia 2002/611/CE ca urmare a retragerii voluntare a angajamentului de către Kokan.

               (5)

               Prin Decizia 2006/37/CE (6), Comisia a acceptat un nou angajament de preț, atât pentru măsurile antidumping, cât și pentru cele antisubvenție la importurile din India, care a fost oferit de către Kokan. Regulamentele (CE) nr. 1338/2002 și (CE) nr. 1339/2002 au fost modificate în consecință prin Regulamentul (CE) nr. 123/2006 al Consiliului (7).

               (6)

               Prin Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 (8), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Prin Regulamentul (CE) nr. 1010/2008 (9), Consiliul a instituit taxe compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India și a modificat nivelul taxelor antidumping la importurile de acid sulfanilic din India în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și a unei reexaminări intermediare.

         2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (7)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (10) a măsurilor compensatorii definitive în vigoare, Comisia a primit, la 1 iulie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului (11) (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Cererea a fost depusă de CUF — Quimicos Industriais (denumit în continuare „solicitantul” sau „CUF”), unicul producător de acid sulfanilic din Uniune, reprezentând prin urmare 100 % din producția Uniunii.

               (8)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea subvenționării și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

         3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

               (9)

               În urma consultării comitetului consultativ și a stabilirii faptului că există elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 16 octombrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (12) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.

         4.   Anchetele paralele

               (10)

               Printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (13) la 16 octombrie 2013, Comisia a deschis, de asemenea, o anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (14) cu privire la importurile de acid sulfanilic originar, printre altele, din India.

         5.   Ancheta

   5.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (11)

               Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

         5.2.   Părțile interesate

               (12)

               Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori din India, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

               (13)

               S-a acordat o audiere unicului producător din Uniune, întrucât acesta a fost singura parte interesată care a solicitat să fie audiată.

         5.3.   Eșantionarea

               (14)

               Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din India și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

               (15)

               Comisia a primit două răspunsuri referitoare la eșantionare din partea producătorilor-exportatori indieni. Prin urmare, eșantionarea nu a fost efectuată.

               (16)

               Un importator neafiliat a răspuns la formularul de eșantionare însă, cu toate acestea, întrucât el nu importa produsul în cauză din țara în cauză, nu a furnizat un răspuns la chestionar. Prin urmare, eșantionarea nu a fost efectuată.

               (17)

               Întrucât în Uniune există un singur producător, nu s-a aplicat eșantionarea pentru producătorii din Uniune.

         5.4.   Ancheta

               (18)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării subvenționării sau a continuării sau reapariției prejudiciului și, pe de altă parte, interesul Uniunii. Comisia a trimis chestionare către singurul producător din Uniune, doi producători-exportatori din India, Guvernul Indiei (denumit în continuare „GI”), importatorii cunoscuți și către utilizatorii din Uniune.

               (19)

               Dintre cei doi producători-exportatori indieni, numai unul a transmis un răspuns complet. Producătorul indian respectiv a reprezentat o parte majoră din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (20)

               De asemenea, Comisia a desfășurat la Delhi consultări cu autoritățile publice indiene, guvernul statului Maharashtra (denumit în continuare „GM”), guvernul statului Gujarat (denumit în continuare „GG”) și banca Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”).

               (21)

               De asemenea, s-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

                           (a)

                              producătorul din Uniune:

                                       —

                                       CUF — Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalia.

                           (b)

                              producătorii-exportatori:

                                       —

                                       Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India.

                           (c)

                              utilizatorii din Uniune:

                                       —

                                       Blankophor GmbH, Leverkusen, Germania

                                       —

                                       Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalia

                                       —

                                       IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spania.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

               (22)

               Produsul în cauză este acidul sulfanilic încadrat în prezent la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060). Există două tipuri de acid sulfanilic care sunt determinate în funcție de puritate: tipul tehnic și tipul purificat. În plus, tipul purificat este uneori comercializat sub formă de sare de acid sulfanilic. Acidul sulfanilic este utilizat ca materie primă pentru producerea de înălbitori optici, aditivi pentru beton, coloranți alimentari și vopsele speciale. A fost înregistrată și o utilizare limitată în industria farmaceutică. Deși nu se contestă faptul că ambele tipuri au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt, prin urmare, considerate drept un singur produs, este important să se remarce că ancheta a evidențiat faptul că, din punct de vedere practic, interschimbabilitatea este limitată. În special utilizatorii care se bazează pe acidul sulfanilic purificat ar putea folosi tipul tehnic doar în cazul în care ar putea să îl purifice pe cont propriu. Utilizatorii care preferă sau care au nevoie de acid sulfanilic de tip tehnic ar putea, în teorie, utiliza acid sulfanilic purificat, însă, având în vedere diferența de preț (20 %-25 %), utilizarea acestuia din urmă nu este o soluție viabilă din punct de vedere economic.

               (23)

               Acidul sulfanilic este un produs de bază pur, cu caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice, oricare ar fi țara de origine. S-a constatat, astfel, că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorul-exportator din India pe piața internă și către țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de producătorul din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și, în esență, aceleași utilizări și sunt, prin urmare, considerate a fi produse similare în sensul articolului 2 din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

   1.   Introducere

               (24)

               Cooperarea din partea exportatorilor indieni s-a limitat la un singur producător-exportator. În absența cooperării din partea altor producători, suma aferentă subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii a trebuit să fie determinată pe baza faptelor disponibile: răspunsurile din partea societăților cooperante, care au reprezentat majoritatea exporturilor din India către Uniune, și pe baza informațiilor furnizate de autoritățile indiene.

               (25)

               Pe baza informațiilor conținute în cererea de reexaminare și a răspunsurilor primite la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții:

                           —

                           sisteme de subvenții examinate în cadrul anchetei inițiale:

                                       —

                                       sisteme naționale:

                                                   (a)

                                                   Sistemul privind zonele libere industriale de export (Export Processing Zones Scheme — „EPZ”)/Sistemul privind zonele economice speciale (Special Economic Zones Scheme — „SEZS”)/Sistemul privind unitățile axate pe export (Export Oriented Units Scheme — „EOUS”)

                                                   (b)

                                                   sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme — „DEPBS”)

                                                   (c)

                                                   sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme — „EPCGS”)

                                                   (d)

                                                   sistemul de scutire de la plata impozitului pe profit (Income Tax Exemption Scheme — „ITES”)

                                                   (e)

                                                   sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme — „AAS”).

                                       —

                                       sisteme regionale:

                                                   (f)

                                                   pachetul de stimulente (Package Scheme of Incentives — „PSI”) al guvernului statului Maharashtra.

                           —

                           sisteme de subvenționare care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale, însă au fost investigate în prima reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și în reexaminarea intermediară efectuată în paralel:

                                       —

                                       sisteme naționale:

                                                   (g)

                                                   sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme — „ECS”).

                           —

                           sisteme de subvenționare care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale sau/și în reexaminările anterioare:

                                       —

                                       sisteme naționale:

                                                   (h)

                                                   sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme — „FPS”)

                                                   (i)

                                                   sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation — „DFIA”)

                                                   (j)

                                                   sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme — „DDS”)

                                                   (k)

                                                   sistemul „piața-țintă” (Focus Market Scheme — „FMS”)

                                                   (l)

                                                   stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip — „SHIS”)

                                                   (m)

                                                   infuzii de capital.

                                       —

                                       sisteme regionale:

                                                   (n)

                                                   sisteme regionale ale guvernului statului Gujarat.

               (26)

               Sistemele menționate la literele (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) și (l) au la bază Legea privind comerțul exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „legea privind comerțul exterior”). Legea privind comerțul exterior autorizează guvernul indian să emită avize privind politica de export și cea de import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica în domeniul comerțului exterior care este relevant pentru perioada prezentei anchete de reexaminare este cel intitulat „Politica de comerț exterior 2009-2014” (denumit în continuare „PCE 09-14”). În plus, Guvernul Indiei prezintă și procedurile pe baza cărora funcționează PCE 09-14 în „Manualul de proceduri, volumul I” (denumit în continuare „MP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate.

               (27)

               Sistemul de scutire de la plata impozitului pe venit, menționat la litera (d), are la bază Legea impozitului pe venit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.

               (28)

               Sistemele regionale menționate anterior la literele (f) și (n) sunt gestionate de către statele Maharashtra și, respectiv, Gujarat și se bazează pe rezoluțiile Ministerului Industriei, Energiei și Muncii din cadrul guvernului statului Maharashtra și pe rezoluțiile Ministerului Industriilor și al Minelor din cadrul guvernului statului Gujarat.

               (29)

               Sistemul creditelor de export, menționat la litera (g), are la bază secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează banca Reserve Bank of India („RBI”) să furnizeze băncilor comerciale orientări în domeniul creditelor de export.

               (30)

               Sistemul de drawback al taxelor (DDS) menționat la litera (j) de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod regulat; cele aplicabile în cursul PAR au fost ratele aplicabile tuturor industriilor în materie de drawback al taxelor 2012-13, publicate în avizul nr. 92/2012 — Sistemul vamal (N.T). În capitolul 4 din PCE 09-14, sistemul de drawback al taxelor este menționat, de asemenea, și sub denumirea de sistem de remitere a taxelor.

         2.   Zonele libere industriale de export (Export Processing Zones — „EPZ”)/zonele economice speciale (Special Economic Zones Scheme — „SEZ”)/sistemul privind unitățile axate pe export (Export Oriented Units Scheme — „EOUS”)

               (31)

               S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu își avea sediul în cadrul unei SEZ sau al unei EPZ. Cu toate acestea, producătorul-exportator cooperant fusese înființat în temeiul EOUS și a primit subvenții pasibile de măsuri compensatorii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, descrierea și evaluarea de mai jos se limitează la EOUS.

         (a)   Temeiul juridic

               (32)

               Descrierea detaliată a EOUS este prevăzută la capitolul 6 din Documentul privind politica de import și de export 09-14 și la capitolul 6 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).

         (b)   Eligibilitate

               (33)

               Cu excepția societăților comerciale obișnuite, toate societățile care se angajează, în principiu, să exporte întreaga lor producție de bunuri sau servicii pot fi înființate în temeiul EOUS. Întreprinderile din sectoarele industriale trebuie să realizeze un prag minim de investiții în mijloace fixe (10 milioane de rupii indiene) pentru a fi eligibile pentru EOUS.

         (c)   Punerea în aplicare

               (34)

               Unitățile axate pe export pot fi situate și înființate în orice zonă de pe teritoriul Indiei.

               (35)

               Cererea pentru acordarea statutului de unitate axată pe export trebuie să conțină informații privind, printre altele, previziunile de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import și nevoile de inputuri naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la condițiile și obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile care au primit aprobarea de încadrare în EOUS urmează să dețină statutul respectiv pentru o perioadă de cinci ani. Aprobarea poate fi reînnoită de mai multe ori.

               (36)

               Documentul privind politica de import și de export 09-14 impune unităților axate pe export obligația esențială de a realiza câștiguri nete în valută convertibilă (net foreign exchange — „NFE”), și anume, într-o anumită perioadă de referință (cinci ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.

               (37)

               Unitățile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:

                           (i)

                           scutirea de taxe vamale de import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru mijloacele de producție, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea lor în cadrul acestor procese;

                           (ii)

                           scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate de pe piața internă;

                           (iii)

                           rambursarea taxei pe vânzări percepută la nivel central, achitată la mărfurile achiziționate pe piața internă;

                           (iv)

                           rambursarea parțială a taxei plătite pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne.

               (38)

               Unitățile care își desfășoară activitatea în temeiul acestor sisteme se află sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu secțiunea 65 din Legea vamală.

               (39)

               Producătorul-exportator cooperant a funcționat în temeiul EOUS pentru primele patru luni ale perioadei anchetei de reexaminare. Scrisoarea oficială de renunțare la sistem datează din 6 februarie 2013. Astfel, în perioada anchetei de reexaminare, societatea a utilizat acest sistem doar pentru obținerea rambursării taxei pe vânzări percepută la nivel central. Ancheta a arătat că producătorul-exportator în cauză nu a obținut beneficii de scutire de la plata taxelor de import și a accizelor pentru achizițiile interne și de rambursare parțială a taxelor plătite pentru combustibilul achiziționat de la societățile petroliere naționale.

         (d)   Concluzii privind EOUS

               (40)

               Rambursarea taxei pe vânzări percepute la nivel central constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Autoritățile publice renunță la veniturile care ar fi exigibile în absența acestui sistem, conferind astfel unităților axate pe export un beneficiu în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece rambursarea taxei pe vânzări percepute la nivel central le permite să economisească lichidități. Subvenția este condiționată în drept de rezultatele la export și, prin urmare, se consideră a fi specifică și pasibilă de măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului pentru o unitate axată pe export, astfel cum este stabilit la punctul 6.1 din PCE 09-14, reprezintă o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor.

         (e)   Calculul valorii subvenției

               (41)

               Valoarea subvenției a fost calculată pe baza cuantumului rambursării taxei pe vânzări percepută la nivel central pentru bunurile achiziționate pe piața internă în perioada anchetei de reexaminare. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a repartizat pe cifra de afaceri totală realizată la export în cursul perioadei anchetei de reexaminare (numitorul), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja de subvenție astfel obținută este de 1,4 %.

         3.   Sistemul de credite pentru taxe de import („DEPBS”)

               (42)

               S-a confirmat că DEPBS a fost retras efectiv începând cu 30 septembrie 2011, adică înaintea perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.

         4.   Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme — „EPCGS”)

   (a)   Temeiul juridic

               (43)

               O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la capitolul 5 din PCE 09-14 și la capitolul 5 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).

         (b)   Constatări

               (44)

               S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul EPCGS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.

         5.   Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme — „ITES”)

               (45)

               S-a confirmat faptul că ITES a fost întrerupt în aprilie 2011, adică înaintea perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.

         6.   Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme — „AAS”)

   (a)   Temeiul juridic

               (46)

               O descriere detaliată a sistemului este cuprinsă la punctele 4.1.3.1-4.1.14 din PCE 09-14 și la punctele 4.1-4.30 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).

         (b)   Constatări

               (47)

               S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul AAS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.

         7.   Pachetul de stimulente (Package Scheme of Incentives — „PSI”) ale guvernului statului Maharashtra (denumit în continuare „GM”)

   (a)   Temeiul juridic

               (48)

               Pentru a încuraja crearea de unități economice în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului Maharashtra, GM acordă, încă din 1964, facilități pentru unitățile nou-create în regiunile în curs de dezvoltare ale statului Maharashtra, în cadrul unui sistem cunoscut drept „pachetul de stimulente” („PSI”). Acest sistem a fost modificat de multe ori de la introducerea sa, iar în cursul PAR au existat două sisteme PSI în vigoare: PSI 2007 (care a fost în vigoare până în aprilie 2013) și PSI 2013. PSI al guvernului din Maharashtra este alcătuit din mai multe subsisteme, principalele fiind: (i) rambursarea taxei locale/taxei de intrare; (ii) scutirea de la plata taxei pe electricitate; (iii) scutirea de la plata impozitului local pe vânzări/amânarea plății impozitului local pe vânzări; (iv) subvenționarea ratei dobânzilor pentru unitățile nou create; și (v) anumite granturi acordate IMM-urilor pentru actualizarea tehnologiilor. Ancheta a arătat că singurul subsistem folosit în perioada anchetei de reexaminare de producătorul-exportator care a cooperat a fost cel privind amânarea plății impozitului pe vânzări [punctul (iii) de mai sus] care, în realitate, provenea de la PSI 2001, dar o parte din impozitul pe vânzări restant era încă neplătită în perioada anchetei de reexaminare.

         (b)   Eligibilitate

               (49)

               Acest sistem este deschis societăților care investesc în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului (clasificate în diferite categorii, în funcție de nivelul de dezvoltare economică, de exemplu: regiuni puțin dezvoltate, regiuni mai puțin dezvoltate, regiuni cel mai puțin dezvoltate), fie prin crearea unei noi unități industriale, fie prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau a diversificării unei unități industriale existente. Principalul criteriu pentru stabilirea cuantumului stimulentelor este clasificarea zonei în care este situată întreprinderea sau în care se va stabili, precum și importanța investiției.

         (c)   Punerea în aplicare

               (50)

               Certificatul de eligibilitate emis de GM pentru producătorii-exportatori cooperanți prevedea dreptul societății, conform subsistemului de amânare a impozitelor pe vânzări, de a amâna plata impozitelor pe vânzări percepute de către stat pentru vânzările interne.

         (d)   Concluzie

               (51)

               Subsistemul de amânare a impozitelor pentru vânzări din cadrul sistemului de stimulente al GM acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Subsistemul supus examinării constituie o contribuție financiară a GM, întrucât concesionarea menționată amână încasarea veniturilor GM, care ar fi fost, în mod normal, exigibile. Amânarea impozitului conferă un beneficiu societății, întrucât îi îmbunătățește lichiditățile.

               (52)

               Subsistemul menționat se adresează doar societăților care au investit în anumite zone geografice aflate sub jurisdicția statului Maharashtra. Societățile stabilite în afara acestor zone nu pot beneficia de sistem. Nivelul beneficiilor diferă în funcție de zona în cauză. Acest sistem este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

         (e)   Calculul valorii subvenției

               (53)

               Valoarea amânată a impozitelor pe vânzări datorate către stat, în temeiul componentei de amânare din cadrul sistemului, care era încă datorată la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, a fost considerată a fi echivalentul unui împrumut fără dobândă al sumei respective, acordat de către GM. Astfel, beneficiul producătorului-exportator cooperant s-a calculat pe baza dobânzii plătite pentru un împrumut comercial comparabil contractat de societate pe perioada anchetei de reexaminare.

               (54)

               În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărătorul) s-a repartizat la cifra de afaceri totală a societății din perioada anchetei de reexaminare considerată numitorul corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

               (55)

               Având în vedere aspectele prezentate mai sus, valoarea subvenției de care societatea a beneficiat în cadrul sistemului se ridică la 1,1 %.

         8.   Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme — „ECS”)

               (56)

               S-a confirmat că, după introducerea modificărilor în ECS (iulie 2010 în ceea ce privește creditele de export în rupii indiene și, respectiv, în mai 2012 în ceea ce privește creditele de export în valută), ratele dobânzii creditelor de export preferențiale în temeiul acestui sistem au încetat să existe, în principiu, cu excepția unui număr limitat de sectoare industriale. Întrucât sectorul chimic în cauză nu a fost găsit pe lista sectoarelor care au făcut obiectul subvenționării ratelor dobânzii în perioada anchetei de reexaminare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete.

         9.   Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme — „FPS”)

   (a)   Temeiul juridic

               (57)

               O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.15 din PCE 09-14 și la punctul 3.9 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).

         (b)   Constatări

               (58)

               S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul FPS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.

         10.   Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation — „DFIA”)

   (a)   Temeiul juridic

               (59)

               O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.2.1-4.2.7 din PCE 09-14 și la punctele 4.31-4.36 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).

         (b)   Constatări

               (60)

               S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul DFIA în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.

         11.   Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme — „DDS”)

   (a)   Temeiul juridic

               (61)

               Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare.

         (b)   Eligibilitate

               (62)

               Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

         (c)   Punerea în aplicare

               (63)

               Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GI pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii inputurilor utilizate pentru fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 4 % din valoarea FOB.

               (64)

               Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind transportul sunt introduse în serverul autorităților vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și după ce biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată.

               (65)

               De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate — BRC). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit.

               (66)

               Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop.

               (67)

               S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback din credit poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.

               (68)

               S-a constatat că producătorul-exportator indian cooperant utiliza DDS în cursul perioadei anchetei de reexaminare după ce renunțase la EOUS.

         (d)   Concluzie privind DDS

               (69)

               DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI., întrucât este sub forma unui transfer direct de fonduri efectuat de către autoritățile publice indiene. În plus, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

               (70)

               Mai mult, DDS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și pasibil de măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

               (71)

               Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază.

               (72)

               Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DDS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciuna dintre mărfurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de DDS.

               (73)

               Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a GI, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de elemente de intrare și cu incidența efectivă asupra elementelor de intrare în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice […]”; circulara solicită autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru elementele de intrare importate sau cumpărate la nivel național […], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”.

               (74)

               Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

         (e)   Calculul valorii subvenției

               (75)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, suma de drawback care trebuie acordată pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunând sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (76)

               În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

               (77)

               Pe baza celor menționate mai sus, nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru producătorul-exportator indian cooperant a fost de 0,6 %.

         12.   Sistemul „Piața-țintă” (Focus Market Scheme — „FMS”)

   (a)   Temeiul juridic

               (78)

               O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).

         (b)   Constatări

               (79)

               S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul FMS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.

         13.   Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip — „SHIS”)

   (a)   Temeiul juridic

               (80)

               O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.16 din PCE 09-14 și la punctul 3.10 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).

         (b)   Constatări

               (81)

               S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul SHIS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.

         14.   Injecții de capital

               (82)

               S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a beneficiat de infuzii de capital din partea autorităților publice indiene sau a guvernelor regionale. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.

         15.   Sisteme regionale ale guvernului statului Gujarat (denumit în continuare „GG”)

               (83)

               S-a confirmat faptul că producătorul-exportator cooperant nu are societăți afiliate sau unități de producție în statul Gujarat. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemelor regionale ale GG.

         16.   Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii

               (84)

               Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii constatată în cursul PAR în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem, este de 3,1 % pentru producătorul-exportator care a făcut obiectul anchetei.
               Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd

                           Sistem

                           %

                           EOUS (15)

                           1,4

                           DEPBS (15)

                           zero

                           EPCGS (15)

                           zero

                           ITES

                           zero

                           AAS (15)

                           zero

                           PSI (sistem regional privind statul Maharashtra)

                           1,1

                           ECS (15)

                           zero

                           FPS (15)

                           zero

                           DFIA (15)

                           zero

                           DDS (15)

                           0,6

                           FMS (15)

                           zero

                           SHIS (15)

                           zero

                           Injecții de capital

                           zero

                           sisteme regionale privind statul Gujarat

                           zero

                           TOTAL

                           3,1

               (85)

               Pe baza informațiilor disponibile, producătorul-exportator cooperant a reprezentat o mare parte din exporturile de acid sulfanilic din India către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Nu au existat informații din care să reiasă că nivelul subvențiilor pentru alți posibili producători-exportatori ar fi fost inferior.

         17.   Probabilitatea unei continuări a subvenționării

               (86)

               În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea subvenționării.

               (87)

               S-a stabilit că, deși marja de subvenție constatată în cadrul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor este inferioară celei stabilite în cadrul anchetei inițiale și al reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, exportatorul indian cooperant al produsului în cauză a beneficiat în continuare de subvenții pasibile de măsuri compensatorii din partea autorităților indiene. Nu există niciun indiciu că DDS — principalul program utilizat în prezent de către societate după renunțarea la EOUS — va fi eliminat treptat în viitorul apropiat. În aceste condiții, exportatorul produsului în cauză va continua, în mod evident, să beneficieze de subvenții pasibile de măsuri compensatorii.

         D.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

   1.   Producția Uniunii și definiția industriei din Uniune

               (88)

               În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către un singur producător din Uniune care reprezintă, prin urmare, 100 % din producția Uniunii și constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

         2.   Consumul la nivelul Uniunii

               (89)

               Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza:

                           —

                           volumului vânzărilor de produs similar realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii;

                           —

                           volumelor importurilor de acid sulfanilic (nivelul TARIC) pe piața Uniunii care au fost raportate către Eurostat.

               (90)

               Având în vedere faptul că industria din Uniune constă într-un singur producător și există un singur producător-exportator din SUA, pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, este necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor cuprinse în tabelele de mai jos.

                  Tabelul 1

                  Consumul de pe piața Uniunii

                           Volum (indice)

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Consumul la nivelul Uniunii (2010 = 100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.

               (91)

               Ancheta a arătat că piața pentru acidul sulfanilic s-a extins treptat pe parcursul perioadei examinate și a crescut cu 14 % până la sfârșitul PAR.

         3.   Importurile provenite din țara în cauză

   (a)   Volumul importurilor și cota de piață

      Tabelul 2

      Importurile provenite din țara în cauză

               Volumul importurilor (indice)

               2010

               2011

               2012

               PAR

               India

                  100

                  422

                  187

                  52

                  Sursă: Eurostat.

      Tabelul 2a

      Importurile provenite din țara în cauză

               Volumul importurilor (intervale) (16)

               2010

               2011

               2012

               PAR

               India

               50-200

               250-550

               100-250

               10-80

                  Sursă: Eurostat.

      Tabelul 3

      Cota de piață a țării în cauză

               Cota de piață (indice)

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Cota de piață a importurilor provenite din India

                  100

                  397

                  177

                  46

               (92)

               Volumul importurilor originare din India a scăzut cu 48 % pe parcursul perioadei examinate, iar cota de piață a acestora a scăzut cu 54 % în aceeași perioadă.

         (b)   Prețuri de import

      Tabelul 4

      Prețurile medii ale importurilor de acid sulfanilic din țara în cauză

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Prețul importurilor provenite din India — indice (2010 = 100)

               100

               79

               84

               92

                  Sursă: Eurostat.

      Tabelul 4 a

      Prețurile medii ale importurilor de acid sulfanilic din țara în cauză

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Intervalele prețurilor de import din India

               1 200-1 800

               1 000-1 400

               1 100-1 500

               1 300-1 700

                  Sursă: Eurostat.

               (93)

               Prețul mediu al produsului în cauză din India a scăzut în 2011 cu 21 % și a crescut treptat, ulterior, dar a rămas cu 8 % sub nivelurile prețurilor înregistrate în 2010.

         (c)   Nivelul subcotării prețurilor

               (94)

               Ancheta a arătat că prețurile practicate de singurul producător-exportator indian care a cooperat nu au subcotat prețurile producătorului din Uniune. Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, rezultatul exact nu poate fi dezvăluit, dar subcotarea constatată a fost între — 20 % și — 40 %.

               (95)

               În urma comunicării concluziilor anchetei și a observațiilor transmise de către producătorul din Uniune, Comisiei i s-a solicitat să calculeze eventuala subcotare a prețurilor pentru restul importurilor indiene, pe baza datelor Eurostat. Conform acestor date, nu s-a constatat nicio subcotare în ceea ce privește importurile respective și, prin urmare, se pot confirma concluziile prezentate în considerentul 94 de mai sus.

         4.   Importurile din alte țări terțe

               (96)

               Cu excepția a 3 operațiuni nereprezentative (în 2010 și în 2011 din Elveția și una în 2012 din Malaysia), toate importurile de acid sulfanilic din alte țări terțe au provenit din RPC și SUA în perioada examinată.

                  Tabelul 5

                  Importurile de acid sulfanilic din alte țări terțe

                           2010

                           2011

                           2012

                           PAR

                           Volumul importurilor din SUA (indice)

                              100

                              267

                              253

                              299

                           Cota de piață a importurilor din SUA (indice)

                              100

                              180

                              171

                              188

                           Prețuri medii ale importurilor din SUA (indice)

                              100

                              95

                              101

                              102

                           Volumul importurilor din China (indice)

                              100

                              77

                              14

                              1

                           Cota de piață a importurilor din China (indice)

                              100

                              73

                              13

                              1

                           Prețuri medii ale importurilor din China (indice)

                              100

                              92

                              104

                              164

                              Sursă: Eurostat.

               (97)

               Volumul importurilor de acid sulfanilic din RPC a scăzut cu 99 % între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, iar cota lor de piață a scăzut, de asemenea, cu 99 % în aceeași perioadă.

               (98)

               Prețul mediu al importurilor de acid sulfanilic din RPC a scăzut ușor în 2011, cu 8 %, și a înregistrat o tendință de creștere în anii următori, cu o creștere foarte puternică de 64 % în perioada anchetei de reexaminare.

               (99)

               Atât volumul, cât și cota de piață a importurilor de acid sulfanilic din SUA au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, cu 199 % și, respectiv, cu 88 %. Întrucât cota de piață a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul aceleiași perioade, importurile din SUA au preluat cota de piață lăsată de exportatorii chinezi și indieni.

               (100)

               Nivelurile prețurilor importurilor din SUA au rămas destul de stabile în cursul perioadei examinate și s-au încadrat în același interval ca și cele ale producătorilor din Uniune. În cursul perioadei anchetei de reexaminare nu a existat nicio subcotare a prețurilor de către importurile din SUA.

         5.   Situația industriei din Uniune

               (101)

               În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate.

               (102)

               Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor referitoare la unicul producător din Uniune.

         5.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

      Tabelul 6

      Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Producția exprimată în tone (indice)

                  100

                  87

                  99

                  107

               Capacitatea exprimată în tone (indice)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Rata de utilizare a capacității (indice)

                  100

                  87

                  99

                  107

                  Sursă: Răspuns la chestionar.

               (103)

               Producția industriei din Uniune a fost cu 7 % mai mare în perioada anchetei de reexaminare decât la începutul perioadei examinate. Capacitatea industriei din Uniune a rămas neschimbată în cursul perioadei examinate și, prin urmare, rata de utilizare a capacității a înregistrat aceeași evoluție ca și producția, și anume a crescut cu 7 % în perioada anchetei de reexaminare.

               (104)

               Trebuie observat faptul că industria din Uniune și-a menținut un nivel satisfăcător de utilizare a capacităților pe parcursul perioadei examinate, cu excepția anului 2011, și a reușit să atingă un nivel optim în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (105)

               În urma comunicării concluziilor anchetei, industria din Uniune a afirmat că pe parcursul perioadei examinate a atins niveluri optime de utilizare a capacității doar în PAR, ceea ce arată că redresarea este încă foarte recentă și fragilă.

               (106)

               Această observație din evaluarea Comisiei nu modifică concluziile prezentate în considerentul 104 de mai sus, care nu contrazic în niciun fel observațiile industriei din Uniune.

         5.2.   Stocuri finale

      Tabelul 7

      Volumul stocurilor finale

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Stocuri finale exprimate în tone (indice)

                  100

                  576

                  328

                  171

                  Sursă: Răspuns la chestionar.

               (107)

               Nivelurile stocurilor de sfârșit de an ale industriei din Uniune au înregistrat o creștere puternică în 2011, cu o tendință ulterioară de scădere, rămânând totuși cu 71 % peste nivelul din 2010 în perioada anchetei de reexaminare. În orice caz, pe baza volumului de producție din perioada anchetei de reexaminare, nivelul stocurilor finale reprezintă mai puțin de o lună de producție.

         5.3.   Volumul de vânzări și cota de piață

      Tabelul 8

      Volumul vânzărilor și cota de piață

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Volumul vânzărilor exprimat în tone (indice)

                  100

                  70

                  97

                  104

               Cota de piață % (indice)

                  100

                  66

                  92

                  92

                  Sursă: Răspuns la chestionar.

               (108)

               Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 4 % față de nivelurile înregistrate la începutul perioadei examinate. S-a înregistrat o scădere foarte puternică în 2011, urmată ulterior de o creștere constantă.

               (109)

               În ceea ce privește cota de piață, performanța industriei din Uniune poate fi considerată stabilă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2011 când, odată cu scăderea vânzărilor, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod similar. În următorii ani, vânzările și cota de piață au înregistrat o tendință de creștere. Deși cota de piață a producătorului din Uniune a rămas în perioada anchetei de reexaminare ușor sub nivelul din 2010, este demn de reținut faptul că industria din Uniune a reușit, totuși, să participe la creșterea consumului din Uniune și a deținut o poziție dominantă pe piața Uniunii pe tot parcursul perioadei examinate.

               (110)

               În observațiile sale prezentate în urma comunicării concluziilor anchetei, industria din Uniune a afirmat că cota sa de piață este foarte instabilă datorită faptului că acidul sulfanilic este un produs influențat de prețuri și a menționat exemplul anului 2011, când cota de piață a industriei din Uniune s-a prăbușit.

               (111)

               În această privință, trebuie subliniat că pierderea cotei de piață înregistrată în 2011 a coincis cu o creștere a prețurilor de către producătorul din Uniune care a fost contrară tendințelor pieței de la momentul respectiv. Într-adevăr, ancheta a arătat că prețurile de import din toate țările au scăzut cu 5 % până la 20 % în 2011. De asemenea, este demn de remarcat faptul că datele statistice disponibile indică faptul că cel care a preluat cota de piață pierdută de industria din Uniune a fost, în principal, importatorul din SUA.

         5.4.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

      Tabelul 9

      Prețurile de vânzare

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Prețuri medii de vânzare exprimate în EUR/tonă (indice)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Sursă: Răspuns la chestionar.

               (112)

               Prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii au crescut cu 12 % în cursul perioadei examinate, acest fapt datorându-se transferării creșterii costului principalei materii prime (anilină).

         5.5.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

      Tabelul 10

      Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Ocuparea forței de muncă (indice)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Productivitatea forței de muncă (indice)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Costul mediu al forței de muncă (indice)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Sursă: Răspuns la chestionar.

               (113)

               Ocuparea forței de muncă în echivalent normă întreagă a crescut cu 17 % pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Costurile medii cu forța de muncă au înregistrat o tendință de creștere în cursul perioadei examinate, ajungând la o creștere de 16 % în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu anul 2010. Întrucât producția a crescut doar cu 7 %, astfel cum se indică în considerentul 103, productivitatea muncii a scăzut cu 9 % în perioada examinată.

         5.6.   Rentabilitatea

      Tabelul 11

      Rentabilitatea

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Rentabilitatea (indice)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Sursă: Răspuns la chestionar.

               (114)

               Rentabilitatea industriei din Uniune pentru produsul similar a scăzut în cursul perioadei examinate și a fost cu puțin sub nivelul optim declarat de industria din Uniune. Cu toate acestea, este important să se menționeze că rentabilitatea a rămas pozitivă pe parcursul perioadei examinate.

               (115)

               Scăderea rentabilității se datorează în special creșterii costului mediu de producție cu 20 % între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, care nu poate fi pe deplin compensată de creșterea cu 12 % a prețurilor de vânzare, astfel cum se indică în considerentul 112.

         5.7.   Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități

      Tabelul 12

      Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități

               2010

               2011

               2012

               PAR

               Investiții (indice)

               —

                  100

                  133

                  57

               Randamentul investițiilor (indice)

                  100

                  86

                  30

                  103

               Fluxul de lichidități (indice)

                  100

                  116

                  68

                  82

               (116)

               Ancheta a arătat că industria din Uniune nu a fost în măsură să facă investiții în 2010. Ulterior, investițiile pentru acidul sulfanilic au scăzut cu 43 % începând din 2011 până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, iar valoarea acestora în termeni absoluți poate fi considerată scăzută, investițiile fiind legate, în principal, de activitatea de întreținere. Aceste constatări sunt în concordanță cu randamentul investițiilor și cu rentabilitatea scăzută din cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (117)

               Randamentul investițiilor a urmat îndeaproape tendința rentabilității în 2011 și în 2012. În perioada anchetei de reexaminare, randamentul investițiilor a crescut și a ajuns la același nivel ca cel înregistrat în 2010, din pricina creșterii rentabilității între anul 2012 și perioada anchetei de reexaminare.

               (118)

               Fluxul de lichidități a urmat o tendință fluctuantă, dar a rămas pozitiv pe întregul parcurs al perioadei examinate. În perioada anchetei de reexaminare, fluxul de lichidități a scăzut cu 18 % față de nivelul din 2010. Industria din Uniune nu a semnalat dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei examinate.

         5.8.   Magnitudinea marjei de subvenție efective și redresarea după subvenționarea din trecut

               (119)

               Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 84, marja de subvenționare constatată în perioada anchetei de reexaminare nu a fost substanțială, cu toate că a rămas peste nivelul de minimis.

               (120)

               Luând în considerare creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor și a ratei de utilizare a capacităților industriei din Uniune, se poate concluziona că măsurile au avut succes și că industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor anterioare de subvenționare în cursul perioadei examinate. O anumită scădere a unor indicatori de prejudiciu precum rentabilitatea și cota de piață a fost constatată în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, acest lucru nu poate fi atribuit importurilor din țara în cauză, având în vedere nivelul lor foarte scăzut în perioada anchetei de reexaminare. În orice caz, evoluția negativă a indicatorilor de prejudiciu continuă să indice o situație sustenabilă pentru industria din Uniune.

         6.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

               (121)

               Ancheta a arătat că importurile produsului în cauză din India au scăzut până la un nivel foarte mic. Cota de piață a industriei din Uniune a rămas destul de stabilă și volumele pierdute de către țara în cauză au fost preluate de importurile din SUA la un nivel de preț similar cu cel al industriei din Uniune. Industria din Uniune a fost în măsură să își crească volumul vânzărilor, prețurile medii de vânzare și să obțină rate aproape optime de utilizare a capacității.

               (122)

               Scăderea moderată a cotei de piață și a rentabilității industriei din Uniune nu poate fi pusă pe seama importurilor din India, astfel cum se explică în considerentul 120.

               (123)

               Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (124)

               Deși industria din Uniune a făcut câteva observații cu privire la analiza prejudiciului, care au fost abordate mai sus în considerentele 95, 105-106 și 110-111, ea a fost de acord cu concluzia generală privind absența unui prejudiciu important, în special în cursul PAR.

         7.   Probabilitatea reapariției prejudiciului

               (125)

               Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului, este important să se sublinieze faptul că la un nivel al capacității de utilizare inferior nivelului optim — precum cel care a fost realizat în perioada anchetei de reexaminare — industria din Uniune nu este în măsură să satisfacă întregul consum la nivelul Uniunii și, prin urmare, o parte semnificativă din consumul Uniunii trebuie să fie acoperit de importuri.

               (126)

               În plus, industria din Uniune fabrică numai acid sulfanilic purificat, ceea ce înseamnă că utilizatorii care preferă acidul sulfanilic de tip tehnic pentru producția proprie sunt nevoiți să apeleze la importuri.

               (127)

               În plus, industria din Uniune a avut o cotă de piață stabilă prin vânzările către un număr de clienți pe termen lung. Ancheta a relevat faptul că, pentru unii utilizatori, furnizorii de acid sulfanilic trebuie să facă obiectul unui proces de certificare/verificare strict și costisitor, care face mai dificilă schimbarea de la un furnizor la altul.

               (128)

               În acest context, potențialul impact al importurilor din India pe piața Uniunii și asupra industriei din Uniune a fost analizat în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor.

               (129)

               Astfel cum s-a concluzionat mai sus în considerentele 84-85 și 87, acidul sulfanilic importat din India încă beneficiază de subvenții și este probabil să beneficieze și în viitor de acestea.

               (130)

               În același timp, constatările anchetei indică faptul că prezența importurilor subvenționate din India nu va conduce la o reapariție a prejudiciului pentru industria Uniunii. Acest raționament se întemeiază pe analiza factorilor următori:

                           —

                           capacitatea neutilizată a Indiei,

                           —

                           comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni,

                           —

                           impactul nivelului de subvenționare asupra prețurilor,

                           —

                           gama de produse indiene.

         (a)   Capacitatea neutilizată a Indiei

               (131)

               Ancheta nu a evidențiat existența unor importante capacități de producție neutilizate în India.

               (132)

               Industria din Uniune a contestat această constatare, susținând în special că va avea loc, foarte probabil, o creștere a capacității neutilizate în India ca urmare a prezenței din ce în ce mai importante a produselor chinezești pe piața din India și că, prin urmare, stimulentele pentru export vor crește în continuare.

               (133)

               În această privință, Comisia remarcă faptul că cel mai mare producător și exportator indian de acid sulfanilic cunoscut a renunțat la statutul său de unitate axată pe export (EOU) în 2013, astfel cum se descrie în considerentul 39, întrucât societatea respectivă intenționa să-și crească vânzările pe piața internă. Aceste vânzări fuseseră limitate considerabil de condițiile impuse de sistemul EOU. Societatea a confirmat că nu resimte vreo presiune exercitată de concurenții chinezi și că, în conformitate cu estimările sale, piața indiană are perspective bune de dezvoltare. Prin urmare, nu există niciun motiv să se presupună că, din pricina unei pretinse presiuni exercitate de China asupra pieței indiene, capacitatea neutilizată prezentă sau viitoare a producătorilor indieni va fi redirecționată către Uniune.

         (b)   Comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni

               (134)

               În ceea ce privește comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni, s-a constatat în considerentele 94 și 95 de mai sus că atât producătorul-exportator cooperant, cât și alți exportatori indieni vindeau la prețuri care nu subcotau nivelurile prețurilor din Uniune în cursul PAR.

               (135)

               Industria din Uniune a afirmat că prețurile de export practicate de Kokan s-au bazat pe un angajament de preț și, prin urmare, nu erau reprezentative pentru ceilalți producători-exportatori indieni. Comisia observă că, în perioada examinată, prețurile practicate de Kokan erau în mod semnificativ mai mari decât prețul minim de import (denumit în continuare „PMI”) stabilit în angajament. În ceea ce-i privește pe ceilalți exportatori indieni, prețurile de export medii practicate de aceștia, astfel cum au fost raportate de Eurostat, au fost chiar mai mari în cursul PAR. Aceasta înseamnă că prețurile practicate de exportatorii indieni, inclusiv de Kokan, s-au bazat mai degrabă pe situația pieței și nu pe angajamentul de preț.

               (136)

               Industria din Uniune a remarcat, de asemenea, că prețurile importurilor din India au scăzut cu 8 % în perioada examinată, în pofida unei creșteri cu peste 40 % a prețurilor principalei materii prime (benzen) în aceeași perioadă. Ancheta a arătat că nivelul relativ ridicat al prețurilor pentru acidul sulfanilic de pe piața Uniunii a creat un spațiu de manevră pentru o scădere a prețurilor, în pofida creșterii costului principalei materii prime. Fără a aduce atingere importanței sale în calitate de componentă a costului, benzenul nu poate explica, în sine, evoluția costurilor și a prețurilor produsului care face obiectul anchetei. În cele din urmă, ancheta a arătat că prețurile de vânzare practicate de India față de Uniune nu au fost excepțional de scăzute, întrucât au fost similare cu prețurile de export practicate de India față de țările terțe, aceste exporturi fiind efectuate în cantități considerabile. Prin urmare, tendințele prețurilor produsului final (acidul sulfanilic) și ale principalei materii prime (benzenul) invocate de industria din Uniune nu sunt considerate a fi contradictorii.

               (137)

               În cele din urmă, industria din Uniune a sesizat faptul că prețurile de export din India către țările terțe, în special Turcia, au fost mai scăzute decât cele ale exporturilor către UE. Comisia observă că datele colectate de la Kokan au arătat că prețurile practicate de acesta față de Turcia au fost, de asemenea, mai mari decât prețul minim de import și că acestea nu au subcotat prețurile industriei din Uniune. Volumele exporturilor efectuate de Kokan către Turcia s-au înscris în același interval de prețuri ca și cele pe care industria din Uniune și-a întemeiat cererea și, prin urmare, concluziile cu privire la Kokan sunt valabile pentru toate exporturile indiene către Turcia. Pe baza celor de mai sus, pretinsa diferență de comportament în materie de prețuri al exportatorilor indieni față de țări terțe în comparație cu comportamentul lor față de UE nu este susținută de informațiile disponibile.

         (c)   Impactul nivelului de subvenționare asupra prețurilor

               (138)

               Astfel cum s-a indicat în considerentul 84 de mai sus, marja de subvenție constatată în cursul PAR pentru producătorul indian cooperant a fost de 3,1 %. Aceasta arată o tendință descrescătoare a subvenționării, observată încă de la instituirea măsurilor compensatorii inițiale, în 2002.

               (139)

               Această descreștere nu are legătură doar cu situația acestei societăți, ci și cu schimbările sistemice suferite de sistemele de subvenții din India. După cum s-a explicat în partea C din prezentul regulament, unele sisteme au fost abandonate de către guvernul Indiei, iar majoritatea sistemelor rămase au înregistrat reduceri în ceea ce privește avantajele oferite întreprinderilor. Doar în cazul unui singur sistem care a făcut obiectul anchetei, și anume DDS, condițiile de eligibilitate și procedurile administrative au fost slăbite. Prin urmare, Kokan a trecut imediat la acest sistem. Totuși, utilizarea DDS exclude utilizarea celor mai multe dintre celelalte sisteme (EOU, AAS, FPS, DFIA și FMS). Pentru produsul în cauză, sistemul DDS prevede un nivel maxim clar de subvenționare: în cursul PAR, 4 % din valoarea FOB a exporturilor, iar nivelul respectiv a fost redus, ulterior, cu încă 3 %. În pofida acestei limite a nivelului subvenției, se poate preconiza că alți producători vor trece la acest sistem sau că au trecut deja la acesta, având în vedere sarcina administrativă redusă pe care o impune.

               (140)

               Comisia a observat deja astfel de tendințe în mai multe alte anchete antisubvenție din India efectuate în cursul ultimilor 2 ani (17). Astfel, se poate concluziona că rezultatele cu privire la Kokan, astfel cum s-a descris în considerentul 139 de mai sus, pot fi extrapolate la restul producătorilor indieni de acid sulfanilic.

               (141)

               Luând în considerare nivelul de subsidizare menționat mai sus (un nivel de subvenționare preconizat de aproximativ 3 % cu sistemul DDS ca sistem principal) și nivelul actual al prețurilor de export din India, care includ deja subvențiile, se concluzionează că aceste prețuri de export nu vor subcota prețurile industriei din Uniune, chiar și în cazul în care măsurile compensatorii privind India ar fi eliminate. Prin urmare, se poate concluziona că exporturile din India, chiar dacă ar face obiectul unor subvenții, nu ar aduce prejudicii industriei din Uniune.

         (d)   Gama de produse

               (142)

               Producătorul indian cooperant (care reprezintă o proporție semnificativă din importurile provenite din India ale Uniunii) a vândut în principal tipul tehnic de acid sulfanilic, fiind în concurență mai ales cu importurile din SUA și din China, întrucât industria din Uniune nu producea tipul tehnic de acid sulfanilic. În plus, practic toate exporturile de acid sulfanilic efectuate de Kokan către Turcia, care au fost efectuate în cantități semnificative, au fost exporturi de acid sulfanilic de tip tehnic.

               (143)

               Industria din Uniune a afirmat că utilizările acidului sulfanilic de tip tehnic și ale celui purificat coincid într-o foarte mare măsură și că există, prin urmare, o concurență substanțială între cele două tipuri.

               (144)

               Deși nu se contestă faptul că ambele tipuri sunt considerate drept un singur produs, este important să se observe că ancheta a confirmat faptul că, din punct de vedere practic, interschimbabilitatea este limitată. În special utilizatorii care preferă sau care au nevoie de acid sulfanilic de tip tehnic ar putea, în teorie, utiliza acidul sulfanilic purificat, însă, având în vedere diferența semnificativă de preț (20 %-25 %), utilizarea acestuia din urmă nu este o soluție viabilă din punct de vedere economic. Prin urmare, se susține în continuare că, în ceea ce privește acidul sulfanilic de tip tehnic, vânzările efectuate de producătorii indieni concurează în special cu produsele chinezești și cu cele din SUA.

         8.   Concluzie privind reapariția prejudiciului

               (145)

               Având în vedere constatările anchetei prezentate în considerentele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor compensatorii împotriva Indiei nu este susceptibilă să determine reapariția prejudiciului pe termen scurt și mediu.

         E.   INTERESUL UNIUNII

               (146)

               Deoarece s-a ajuns la concluzia că nu există probabilitatea reapariției prejudiciului, nu a fost necesar să se determine interesul Uniunii.

         F.   ÎNCHEIEREA MĂSURILOR COMPENSATORII

               (147)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se consideră adecvat ca măsurile compensatorii în vigoare la importurile de acid sulfanilic din India să fie abrogate. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile în urma informării respective. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când acestea erau întemeiate.

               (148)

               Din cele menționate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, ar trebui să se abroge măsurile compensatorii aplicabile acidului sulfanilic originar din India. Decizia Comisiei privind acceptarea angajamentului în vigoare în prezent privind importurile de acid sulfanilic de la Kokan ar trebui, de asemenea, abrogată.

               (149)

               Ținând cont de faptul că redresarea industriei din Uniune este recentă, Comisia va monitoriza — ca urmare a solicitării din partea producătorului din Uniune — importurile de produs în cauză. Monitorizarea se va limita la o perioadă de doi ani după publicarea prezentului regulament.

               (150)

               Comitetul înființat în baza articolului 25 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Taxa compensatorie definitivă la importurile de acid sulfanilic care se încadrează în prezent la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060) originare din India se abrogă și procedura privind aceste importuri este încheiată.
   (2)   Se abrogă, de asemenea, Decizia 2006/37/CE a Comisiei referitoare la acceptarea angajamentului în vigoare în prezent privind importurile de acid sulfanilic de la Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (India).
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2014.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 al Consiliului din 22 iulie 2002 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv și de percepere definitivă a dreptului compensatoriu provizoriu instituit la importurile de acid sulfanilic originar din India (JO L 196, 25.7.2002, p. 1).

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 al Consiliului din 22 iulie 2002 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit asupra importurilor de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și din India (JO L 196, 25.7.2002, p. 11).

      (4)  JO L 196, 25.7.2002, p. 36.

      (5)  JO L 80, 18.3.2004, p. 29.

      (6)  Decizia 2006/37/CE a Comisiei din 5 decembrie 2005 de acceptare a unui angajament oferit în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenție privind importurile de acid sulfanilic originare din India (JO L 22, 26.1.2006, p. 52).

      (7)  Regulamentul (CE) nr. 123/2006 al Consiliului din 23 ianuarie 2006 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1338/2002 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de acid sulfanilic originar din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1339/2002 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de acid sulfanilic originar, printre altele, din India (JO L 22, 26.1.2006, p. 5).

      (8)  Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 al Consiliului din 13 octombrie 2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India, în urma reexaminării în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 (JO L 275, 16.10.2008, p. 1).

      (9)  Regulamentul (CE) nr. 1010/2008 al Consiliului din 13 octombrie 2008 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 și a unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1000/2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 (JO L 276, 17.10.2008, p. 3).

      (10)  JO C 28, 30.1.2013, p. 12.

      (11)  Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (JO L 188, 18.7.2009, p. 93).

      (12)  JO C 300, 16.10.2013, p. 5.

      (13)  JO C 300, 16.10.2013, p. 14.

      (14)  Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (JO L 343, 22.12.2009, p. 51).

      (15)  Subvențiile marcate cu asterisc sunt subvenții la export.

      (16)  În urma comunicării concluziilor anchetei, producătorul din Uniune a solicitat ca și volumele importurilor de acid sulfanilic din țările în cauză să fie exprimate sub formă de intervale, întrucât pe baza indicilor era dificil să se evalueze evoluția reală (în termeni absoluți) a cifrelor și să se înțeleagă concluziile Comisiei în această privință.

      (17)  Exemplu: sârma din oțel inoxidabil (JO L 240, 7.9.2103), foliile din polietilen tereftalat (PET) (JO L 137, 23.5.2013).