title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 470/2014 al Comisiei din 13 mai 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză

text:
               14.5.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 142/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 470/2014 AL COMISIEI
   din 13 mai 2014
   de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 14 alineatul (1),
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsuri provizorii

               (1)

               La 28 noiembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a impus o taxă antidumping provizorie la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză prin Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) (2).

               (2)

               Procedura a fost deschisă la 28 februarie 2013, în urma unei plângeri depuse în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de sticlă solară a Uniunii (3).

               (3)

               Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

         2.   Procedura ulterioară

               (4)

               În urma comunicării faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea unei taxe antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.

               (5)

               Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de către părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.

               (6)

               Ulterior, Comisia a informat toate părțile cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a decis să instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și să perceapă definitiv sumele depuse cu titlu de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea constatărilor definitive”). Părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea finală.

               (7)

               Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, luate în considerare.

         3.   Eșantionare

               (8)

               Un producător-exportator a susținut că numărul total de producători din Uniune nu a fost prezentat în mod clar în considerentele 7, 11 și 75 din regulamentul provizoriu. În acest sens, Comisia confirmă în prezentul regulament că au existat opt producători din Uniune care s-au făcut cunoscuți și care își desfășurau activitatea în cursul perioadei de anchetă. Cu excepția unui singur producător, identitatea tuturor celorlalți producători din Uniune a fost protejată. În răspunsul său la documentul general de comunicare, reclamantul a menționat trei producători din Uniune care și-au încetat activitatea (Guardian, AGC și Centrosolar Glass) și o a patra întreprindere care și-a redus în mod semnificativ producția (Saint Gobain).

               (9)

               În absența altor observații privind metoda de eșantionare a producătorilor-exportatori din RPC și a producătorilor din Uniune, se confirmă constatările provizorii de la considerentele 7-24 din regulamentul provizoriu.

         4.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

               (10)

               După adoptarea regulamentului provizoriu, a fost efectuată o vizită de verificare la sediul unui al doilea utilizator cooperant, și anume, Viessmann Faulquemont SAS, Franța.

         5.   Drepturi procedurale

               (11)

               Un producător-exportator a susținut caracterul inadecvat al comunicării constărilor provizorii care i-a fost oferită, în special în ceea ce privește calculele privind marja de dumping, marja de subcotare a prețului și marja de prejudiciu. În lipsa unei comunicări adecvate, acesta a fost privat de drepturile sale fundamentale la apărare, garantate de Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), de Acordul antidumping al OMC, precum și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

               (12)

               În ceea ce privește calculul marjei de dumping, producătorul-exportator a susținut că în comunicarea constărilor provizorii nu au fost furnizate detalii cu privire la valoarea ajustării aplicate costului acoperirii și costului procesului de producție prin turnare pe baie de metal topit (a se vedea considerentul 64 din regulamentul provizoriu) sau procentului costurilor de vânzare, al cheltuielilor generale și al cheltuielilor administrative suportate și al marjei de profit.

               (13)

               Afirmația a fost acceptată, iar Comisia a comunicat informații suplimentare. În cazul în care datele exacte nu au putut fi furnizate din motive de confidențialitate, au fost comunicate intervale de valori.

               (14)

               În urma comunicării constărilor definitive, producătorul-exportator a susținut că datele comunicate erau în continuare insuficiente și a afirmat, în special, că nu era clar dacă ajustarea aplicată în cazul costului acoperirii a ținut cont de costul acoperirii pe o singură față, a acoperirii pe ambele fețe sau de ambele.

               (15)

               Astfel cum se explică în considerentul 68 mai jos, nu au fost furnizate dovezi de către părțile interesate care să demonstreze că există o diferență semnificativă între costurile de producție ale sticlei solare acoperite pe o singură față și costurile de producție ale sticlei solare acoperite pe ambele fețe. Prin urmare, Comisia nu a făcut distincția între sticla solară acoperită pe o singură față și cea acoperită pe ambele fețe atunci când a calculat nivelul ajustării.

               (16)

               În ceea ce privește prejudiciul, același producător-exportator a reclamat faptul că în documentul specific de prezentare a constatărilor care i-a fost comunicat, prețurile de vânzare și prețurile indicative ale producătorilor din Uniune în legătură cu două dintre cele cinci tipuri de produse fuseseră însoțite de mențiunea „acces limitat” sau furnizate sub formă de interval din motive de confidențialitate.

               (17)

               Întreprinderea a afirmat, de asemenea, că în acest caz există un grad ridicat de confidențialitate deoarece se cunoaște doar numele unui singur producător din Uniune inclus în eșantion. Prin urmare, întreprinderea a considerat că, deși pentru anumite tipuri de produse informațiile se referă la date care provin numai de la unul sau de la doi producători din Uniune, nu este posibil sub nicio formă să se identifice întreprinderile respective și, prin urmare, să se ofere un avantaj concurențial semnificativ producătorului-exportator în raport cu oricare dintre concurenții săi din Uniune considerați individual sau colectiv.

               (18)

               În temeiul articolului 20 din regulamentul de bază, Comisia are într-adevăr obligația să comunice, ulterior instituirii măsurilor provizorii, detaliile care stau la baza faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora au fost instituite măsurile respective. Cu toate acestea, Comisia este obligată, de asemenea, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază, să trateze drept confidențială orice informație de natură confidențială sau care este furnizată cu titlu confidențial.

               (19)

               În cazul de față, prețurile de vânzare și prețurile indicative reale ale producătorilor din Uniune pentru cele două tipuri de produse au fost fie eliminate, fie înlocuite cu intervale deoarece informațiile privind unul dintre tipurile de produse provin exclusiv de la unul sau doi producători din Uniune. De asemenea, este un fapt bine cunoscut în acest sector că tipul respectiv de produs nu mai este produs de niciun alt producător din Uniune. Prin urmare, Comisia consideră aceste informații ca fiind de natură confidențială deoarece divulgarea lor ar reprezenta un avantaj concurențial semnificativ pentru concurenți și/sau ar avea un efect negativ semnificativ asupra întreprinderii (întreprinderilor) care au furnizat informațiile. De asemenea, informațiile de același tip au fost eliminate pentru un al doilea tip de produs, pentru a evita ca cifrele pentru primul tip de produs să poată fi deduse din cifrele totale disponibile.

               (20)

               După comunicarea constatărilor definitive, întreprinderea a reiterat afirmația potrivit căreia nivelul de divulgare a calculelor marjei de prejudiciu a fost insuficient și inadecvat. Mai precis, aceasta a reclamat faptul că nu era clar modul în care a fost selectat cel de-al doilea tip de produs ale cărui cifre au fost eliminate. Comisia clarifică faptul că acest lucru s-a făcut în mod aleatoriu.

               (21)

               Ca o soluție la presupusa comunicare insuficientă, întreprinderea a propus o întâlnire între avocații săi și personalul Comisiei pentru a discuta în detaliu calculele marjei de dumping și ale marjei de prejudiciu fără a face copii ale documentelor confidențiale sau, în mod alternativ, aceasta a propus să i se acorde acces la o cameră de date la sediul Comisiei unde să se poată lua notițe.

               (22)

               Comisia nu a fost în măsură să dea curs solicitării. Pentru ca avocații întreprinderii să poată verifica respectivele calcule, era necesar să fie furnizate cifrele exacte pentru una sau două întreprinderi. Acest lucru nu a fost posibil, întrucât Comisia este obligată să păstreze confidențialitatea acestor date, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.

               (23)

               De asemenea, Comisia a menționat explicit în comunicarea constatărilor definitive că, în ceea ce privește aspectele legate de drepturile la apărare ale întreprinderii – cum ar fi accesul la dosar – aceasta se poate adresa consilierului-auditor în conformitate cu mandatul consilierului-auditor (4). Cu toate acestea, întreprinderea nu a solicitat o intervenție a consilierului-auditor în termenul pentru transmiterea de observații cu privire la comunicarea definitivă.

               (24)

               Având în vedere cele de mai sus, Comisia respinge afirmațiile formulate cu privire la posibila încălcare a drepturilor procedurale ale producătorului-exportator în cauză.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (25)

               Astfel cum se prevede în considerentul 26 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză este sticla solară, și anume, sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), cu o rezistență la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150k (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3) (denumit în continuare „produsul în cauză”, cunoscut sub denumirea de „sticlă solară”). Produsul în cauză se încadrează, în prezent, la codul NC ex 7007 19 80.

         2.   Afirmații cu privire la definiția produsului

               (26)

               Un producător-exportator a susținut în urma comunicării constatărilor provizorii că, în mod contrar celor menționate la considerentul 32 din regulamentul provizoriu, sticla pentru horticultură care respectă caracteristicile tehnice ale sticlei solare, astfel cum este definită la considerentul 26 din regulamentul provizoriu, ar trebui să fie exclusă din definiția produsului. În primul rând, potrivit exportatorului, caracteristicile fizice ale sticlei pentru horticultură sunt destul de diferite de cele ale sticlei solare: (i) sticla pentru horticultură are dimensiuni diferite în funcție de cerințele clienților, în timp ce sticla solară are anumite dimensiuni fixe; (ii) sticla pentru horticultură poate fi acoperită pe ambele fețe, însă sticla solară pentru modulele fotovoltaice („module FV”) nu este acoperită pe ambele fețe. În al doilea rând, se susține că sticla pentru horticultură are o utilizare diferită: aceasta nu poate fi folosită pentru fabricarea modulelor fotovoltaice sau a colectoarelor solare.

               (27)

               Comisia respinge afirmația din următoarele motive. În primul rând, faptul că sticla solară folosită pentru fabricarea serelor are dimensiuni diferite față de sticla solară folosită pentru module fotovoltaice sau colectoare solare este irelevant deoarece cerințele privind dimensiunile pot varia atât pentru modulele fotovoltaice, cât și pentru sere. De asemenea, orice excludere a unui produs pe o astfel de bază poate conduce la o posibilă eludare a măsurilor antidumping. În al doilea rând, sticla pentru horticultură vândută pe piață nu este doar sticlă solară acoperită pe ambele fețe ci poate fi, de asemenea, sticlă neacoperită sau acoperită doar pe o singură față. În plus, astfel cum se explică în considerentul 68 de mai jos, sticla acoperită pe ambele fețe este folosită, de asemenea, atât pentru module fotovoltaice, cât și pentru colectoare solare. Prin urmare, această caracteristică fizică nu poate permite realizarea unei diferențieri între sticla solară folosită pentru sticla pentru horticultură și cea pentru oricare altă utilizare. În sfârșit, nu este exclus ca sticla solară destinată fabricării serelor să fie folosită pentru fabricarea de module fotovoltaice și/sau colectoare solare.

               (28)

               După comunicarea constatărilor, un importator a susținut că faptul că sticla solară care poate fi folosită, de asemenea, ca sticlă pentru mobilier nu este exclusă din definiția produsului generează o sarcină administrativă și întârzieri pentru întreprinderi. Acestea ar fi cauzate de faptul că întreprinderile trebuie să trimită rapoarte ale testărilor autorităților vamale din Uniune ori de câte ori autoritățile vamale doresc să știe dacă mărfurile importate fac sau nu obiectul măsurilor.

               (29)

               Comisia consideră că tipurile respective de sticlă nu ar trebui excluse din domeniul de aplicare al anchetei deoarece sticla solară poate fi folosită în horticultură și pentru mobilier. Pentru a asigura o protecție adecvată a industriei din Uniune împotriva efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, ar trebui evitate lacunele care pot permite eludarea. Efectul pozitiv al unei protecții adecvate depășește efectul negativ al sarcinii administrative suplimentare suportate eventual de importatorul în cauză.

               (30)

               Un alt producător-exportator a susținut faptul că sticla flotată ar trebui să fie exclusă din definiția produsului deoarece sticla pe care o produce acesta este utilizată pe piața construcțiilor și pe piața serelor. În plus, acesta a afirmat că sticla flotată nu este folosită pentru fabricarea de module fotovoltaice. Cu toate acestea, pe baza argumentelor prezentate de Comisie la considerentul 33 din regulamentul provizoriu, Comisia reiterează faptul că sticla flotată respectă în mod evident caracteristicile tehnice ale sticlei solare, astfel cum sunt prevăzute la considerentul 26 din regulamentul provizoriu. De asemenea, sticla flotată este produsă atât de către industria din Uniune, cât și de către producători-exportatori. Acest lucru este confirmat de informațiile accesibile publicului pe internet (5). Prin urmare, afirmația este respinsă.

         3.   Concluzie

               (31)

               În absența altor observații referitoare la produsul în cauză și la produsul similar, concluziile formulate în considerentele 26-33 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

         C.   DUMPINGUL

   1.   Tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

               (32)

               În urma comunicării constatărilor provizorii și, ulterior, după comunicarea constatărilor definitive, un producător-exportator a susținut că Comisia a comis o eroare atunci când i-a respins cererea de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Aceeași afirmație privind acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață fusese deja formulată în etapa provizorie și a fost respinsă de către Comisie la considerentele 43 și 47 din regulamentul provizoriu.

               (33)

               Producătorul-exportator a susținut că beneficiile de care s-a bucurat ca urmare a subvențiilor și a regimurilor fiscale preferențiale nu reprezintă un procent semnificativ din cifra sa de afaceri. În această privință, se reamintește faptul că s-a răspuns deja la acest argument, precum și la alte argumente, în scrisoarea trimisă de Comisie exportatorului la 13 septembrie 2013, în care Comisia a informat partea cu privire la decizia privind tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. S-a subliniat în special faptul că beneficiul absolut primit pe durata perioadei de anchetă este, prin natura lui, irelevant pentru evaluarea „importanței” denaturării. Prin urmare, afirmația este respinsă.

               (34)

               Având în vedere cele de mai sus, se confirmă constatarea că toate cererile de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață ar trebui respinse, astfel cum este stabilit la considerentele 34-47 din regulamentul provizoriu.

         2.   Valoarea normală

   2.1.   Selectarea unei țări analoge

               (35)

               În regulamentul provizoriu, Turcia a fost selectată ca fiind o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Un producător-exportator a susținut că Turcia nu este o țară analogă adecvată în scopul stabilirii valorii normale din cauza faptului că în Turcia nu există decât un singur producător de sticlă solară și nu există practic importuri de sticlă solară pe piața turcă. De asemenea, producătorul-exportator a susținut că marja de profit pe piața internă de sticlă solară din Turcia a fost deosebit de ridicată, ceea ce duce, prin urmare, la o creștere artificială a nivelului valorii normale. În plus, același producător-exportator a reamintit faptul că nu se aplică o tehnologie de acoperire în ceea ce privește sticla solară produsă în Turcia și că sticla solară originară din Turcia nu este produsă prin turnare pe baie de metal topit. În consecință, elemente-cheie necesare pentru stabilirea valorii normale nu au putut fi obținute de pe piața internă din Turcia a produsului similar. Prin urmare, producătorul-exportator a susținut că ar fi trebuit folosite prețurile din Uniune ca bază pentru stabilirea valorii normale.

               (36)

               În primul rând, Comisia reamintește faptul că în Turcia nu există bariere semnificative în calea comerțului cu privire la produsul similar. Prin urmare, nu se poate concluziona că piața sticlei solare din Turcia este închisă comerțului internațional. Dimpotrivă, piața este deschisă, iar prețul pe piața internă respectivă a produsului similar este stabilit în mod liber prin interacțiunea dintre cerere și ofertă.

               (37)

               În al doilea rând, în ceea ce privește afirmația referitoare la profiturile deosebit de ridicate pe piața internă din Turcia, Comisia subliniază că nu a observat o marjă de profit excesivă pe piața produsului similar din Turcia pe durata perioadei de anchetă comparativ cu marjele de profit realizate de producătorii din Uniune în cursul perioadei examinate.

               (38)

               În al treilea rând, lipsa anumitor tipuri de produse într-o țară terță nu o face inadecvată ca țară analogă. Dimpotrivă, articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază stipulează că, în absența unor vânzări interne de anumite tipuri de produse, Comisia stabilește valoarea normală pe baza costului de producție din țara de origine, la care se adaugă o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit. Repartizarea costurilor pentru acoperire și procesul de producție prin turnare pe baie de metal topit s-a bazat pe date verificate provenite de la industria din Uniune.

               (39)

               Având în vedere cele de mai sus, afirmația potrivit căreia Turcia nu este o țară analogă adecvată este respinsă.

               (40)

               De asemenea, Comisia nu poate accepta argumentul potrivit căruia valoarea normală ar fi trebuit stabilită pe baza prețurilor plătite efectiv în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Comisia poate apela la prețurile din Uniune pentru a stabili valoarea normală numai dacă nu este posibilă stabilirea valorii respective pe baza datelor provenite dintr-o țară analogă adecvată. Întrucât s-a constatat existența unei țări analoge adecvate cu un grad suficient de cooperare din partea unui producător, Comisia a fost obligată să stabilească valoarea normală pe baza datelor din respectiva țară analogă și să nu utilizeze prețurile din Uniune (6).

               (41)

               Comisia confirmă selectarea Turciei ca țară analogă în sensul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

         2.2.   Valoarea normală

               (42)

               Un producător-exportator a susținut că este greșită stabilirea de către Comisie a valorii normale doar pe baza vânzărilor profitabile din țara analogă și cu adăugarea unei marje de profit ipotetice la vânzările care nu erau profitabile.

               (43)

               Comisia confirmă faptul că, în vederea stabilirii valorii normale, astfel cum se explică la considerentele 61 și 62 din regulamentul provizoriu și astfel cum este prevăzut la articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, a verificat ca cel puțin 80 % din vânzările tuturor tipurilor de produse similare de pe piața internă a Turciei să fie profitabile. Prin urmare, toate vânzările de pe piața internă a Turciei, profitabile sau nu, au fost luate în calcul pentru stabilirea valorii normale. Prin urmare, afirmația este nefondată și, în consecință, respinsă.

               (44)

               În absența altor observații privind stabilirea valorii normale, considerentele 58-64 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         2.3.   Prețul de export

               (45)

               În absența oricăror observații privind prețurile de export, considerentul 65 din regulamentul provizoriu se confirmă.

         2.4.   Comparație

               (46)

               În urma comunicării constatărilor provizorii și, ulterior, în urma comunicării constatărilor definitive, un producător-exportator a susținut că prețul său de export a fost ajustat în mod eronat de către Comisie în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază. Acesta a susținut că producătorul și comerciantul afiliat constituie o singură entitate economică și că, prin urmare, o astfel de ajustare este exclusă. În orice caz, nivelul ajustării este prea ridicat deoarece Comisia s-a bazat pe marja efectivă care nu a fost stabilită conform principiului concurenței depline ci a reprezentat mai curând rezultatul unui acord privind prețurile de transfer. Comisia ar fi trebuit să opereze ajustarea, dacă aceasta se impunea, pe baza unei marje estimate între un producător și un importator neafiliat conform principiului concurenței depline.

               (47)

               Ancheta a arătat faptul că producătorul-exportator avea el însuși un departament pentru export complet funcțional care negocia condițiile și termenii de vânzare cu clienții din Uniune, plasa comenzi de producție, organiza și efectua transportul produsului final către clienții din Uniune, ocupându-se inclusiv de toate documentele de expediție, gestiona vămuirea la export și pregătea documentele pentru vânzare. Într-adevăr, nu a existat o dublare a sarcinilor legate de export între producătorul-exportator și comerciantul afiliat. Cu toate acestea, producătorul-exportator a emis facturi de vânzare către comerciant care, la rândul său, a emis o factură de vânzare către clientul din Uniune la prețul contractual. Comerciantul afiliat a colectat plata, a dedus o marjă și a plătit suma rămasă producătorului-exportator.

               (48)

               Prin urmare, Comisia constată că respectivul comerciant afiliat nu poate fi considerat un departament intern de vânzări chiar dacă s-ar considera că cele două întreprinderi formează o singură entitate economică și că o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) este complet justificată. În plus, dat fiind că ajustarea efectuată reflectă marja practicată efectiv între societățile afiliate, nu există niciun motiv ca să fie înlocuită cu o altă sumă teoretică. Prin urmare, afirmația este respinsă.

               (49)

               Un producător-exportator a susținut că întreaga sa capacitate de producție este mult mai ridicată decât cea a industriei din Uniune și că, prin urmare, se bucură de un avantaj în termeni de costuri mai mici ale procesului de producție a produsului în cauză. În consecință, Comisia ar trebui să examineze presupusul avantaj legat de costurile de producție mai mici și să efectueze ajustarea necesară.

               (50)

               Comisia nu poate accepta afirmația. În primul rând, producătorul-exportator nu sugerează o dispoziție legală relevantă în temeiul căreia ar putea fi efectuată o astfel de ajustare. În al doilea rând, nu este demonstrat faptul că respectivele costuri mai mici datorate capacităților de producție mai mari ar afecta prețurile sau comparabilitatea prețurilor în sensul articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Într-adevăr, chiar dacă s-ar putea demonstra o diferență de cost, nu este clar modul în care aceasta este reflectată în prețul final și dacă aceasta nu este compensată de o diferență privind alte costuri.

               (51)

               De asemenea, presupusul beneficiu invocat de către producătorul-exportator se referă la presupusele costuri de producție mai mici comparativ cu costurile suportate de către industria din Uniune. În acest sens, se reamintește faptul că producătorului-exportator nu i s-a acordat tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și că, prin urmare, costurile sale nu au fost verificate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza prețurilor și/sau a costurilor efective ale producătorului din țara analogă deoarece prețurile și costurile din țările care nu funcționează în condițiile unei economii de piață nu sunt rezultatul unor forțe de piață și, prin urmare, ele nu constituie ca atare un indicator fiabil pentru prețurile sau costurile de pe piață.

               (52)

               Un producător-exportator din RPC a afirmat că Comisia ar trebui să ajusteze prețul de export franco fabrică al unuia dintre concurenții săi prin deducerea unei taxe pentru servicii și a unei taxe de licență care, conform afirmațiilor sale, au fost plătite unei părți terțe.

               (53)

               Comisia respinge afirmația. În primul rând, producătorul-exportator nu sugerează o dispoziție relevantă din regulamentul de bază în temeiul căreia s-ar putea efectua o astfel de ajustare. În al doilea rând, chiar dacă această afirmație ar putea fi interpretată ca intrând sub incidența articolului 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază, care prevede ajustări pentru costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, dispoziția respectivă nu se referă la taxele pentru servicii sau la costurile legate de un acord de licență. Astfel de costuri constituie cheltuieli de funcționare care sunt suportate în mod normal de către un producător de bunuri care folosește o licență tehnologică obținută de la o parte terță indiferent dacă acestea sunt exportate sau vândute pe plan intern. Prin urmare, astfel de costuri ar trebui să fie reflectate în prețul final atât al vânzărilor la export, cât și al celor interne. Prin urmare, costurile respective nu pot afecta comparabilitatea dintre prețul de export și valoarea normală. În concluzie, o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) nu este justificată și, în consecință, afirmația este respinsă.

               (54)

               Astfel cum se prevede în considerentele 67 și 68 din regulamentul provizoriu, pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.

               (55)

               Pe această bază, s-au operat ajustări pentru fiecare întreprindere în parte pentru costurile de transport, de navlu și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, taxele și comisioanele la export, în toate cazurile în care s-a demonstrat că respectivele costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor. Cu toate acestea, ulterior instituirii măsurilor provizorii, Comisia a notat o omisiune materială în legătură cu ajustarea TVA. Aceasta a fost corectată în consecință în ceea ce privește calculele privind dumpingul reflectate în tabelul relevant de la considerentul 169 de mai jos.

               (56)

               Doi producători-exportatori au susținut că nu a fost efectuată corect comparația prețurilor între prețul de export și valoarea normală în ceea ce privește un tip de produs. Afirmația este examinată în considerentele 67-68 de mai jos.

         2.5.   Marjele de dumping

               (57)

               În absența oricăror observații, se confirmă metodologia folosită pentru calcularea marjelor de dumping, astfel cum este stabilită în considerentele 69-73 din regulamentul provizoriu.

               (58)

               Un producător-exportator a afirmat că, în chestionarul privind măsurile antidumping, acesta a completat în mod eronat valori incorecte pentru cost, asigurare și navlu (denumite în continuare „valori CIF”) pentru o parte din vânzările sale la export ale produsului în cauză către UE. Valorile CIF raportate au fost prea mici, majorând astfel marja de dumping a întreprinderii, precum și marja sa de prejudiciu.

               (59)

               Comisia a examinat în detaliu afirmația. După ce a contraverificat și a controlat la fața locului prețurile CIF ale tranzacțiilor respective cu importatorul din UE, Comisia a putut confirma validitatea afirmației în cauză. Prin urmare, afirmația a fost acceptată.

               (60)

               Având în vedere ajustările efectuate în ceea ce privește valoarea normală și prețul de export și în absența altor observații, marjele de dumping definitive, exprimate ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

                           Întreprindere

                           Marjă de dumping

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           83,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           78,4 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           90,1 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           41,6 %

                           Alte întreprinderi cooperante

                           84,7 %

                           Toate celelalte întreprinderi

                           90,1 %

         D.   PREJUDICIUL

   1.   Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

               (61)

               Nu au fost primite observații cu privire la definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii. Prin urmare, Comisia confirmă considerentele 75-79 din regulamentul provizoriu.

         2.   Consumul la nivelul Uniunii

               (62)

               În urma comunicării constatărilor provizorii, cifrele referitoare la volumul vânzărilor prezentate de către reclamant cu privire la producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost actualizate cu date furnizate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion. Prin urmare, tabelul 1 a fost corectat (a se vedea mai jos). Corecția nu modifică sau invalidează tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu. Prin urmare, în absența oricăror observații cu privire la consumul la nivelul Uniunii, se confirmă tendința în ceea ce privește consumul la nivelul Uniunii stabilită în considerentele 80-82 din regulamentul provizoriu.

                  Tabelul 1

                  Consumul la nivelul Uniunii (1 000 m2)

                           2009

                           2010

                           2011

                           PA

                           Consumul total la nivelul Uniunii

                           16 596

                           28 239

                           33 993

                           27 412

                              Indice

                              100

                              170

                              205

                              165

                              Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

         3.   Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză

               (63)

               Ca urmare a corecției aduse vânzărilor industriei din Uniune (a se vedea considerentul 62 de mai sus), cota de piață a importurilor din țara în cauză a trebuit corectată, de asemenea (a se vedea tabelul 2). Corecția nu modifică tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu.

               (64)

               Prin urmare, Comisia confirmă considerentele 83-87 din regulamentul provizoriu.

                  Tabelul 2

                  Volumul importurilor (1 000 m2) și cota de piață

                           2009

                           2010

                           2011

                           PA

                           Cota de piață

                           7,2 %

                           7,3 %

                           18,1 %

                           30,5 %

                              Indice

                              100

                              100

                              250

                              421

                              Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.

         4.   Subcotarea prețurilor

               (65)

               Considerentele 88-89 din regulamentul provizoriu stabilesc modul în care a fost determinată subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă. Prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion și percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs pentru importurile de la producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion. Importurile în cauză au fost importurile efectuate către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate prin majorare, pentru a ține cont de costurile de vămuire, taxe, costurile de manipulare și încărcare. Ajustările majorează prețul, în funcție de numărul de control al produsului, cu 7 % până la 15 %.

               (66)

               Comparația prețurilor a fost realizată pentru fiecare număr de tip de produs, pentru tranzacții la același nivel comercial, efectuându-se ajustări în mod adecvat conform precizărilor de la considerentul de mai sus, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul perioadei de anchetă, a indicat o marjă medie ponderată de subcotare cuprinsă între 10,6 % și 26,7 % din prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion în raport cu importurile care au făcut obiectul unui dumping.

               (67)

               Doi producători-exportatori au afirmat că respectiva comparație a prețurilor nu a fost realizată în mod corect în ceea ce privește un tip de produs. În special, s-a susținut faptul că sticla solară acoperită pe ambele fețe ar fi trebuit să fie comparată separat de sticla solară acoperită pe o singură față. S-a afirmat, de asemenea, că prețul și costurile sticlei solare acoperite pe ambele fețe sunt mult mai ridicate decât prețul și costurile sticlei solare acoperite pe o singură față. S-a afirmat în continuare că sticla solară acoperită pe ambele fețe are un coeficient de transmisie a luminii solare care „în mod normal” este cu mult mai ridicat decât cel al sticlei solare acoperite pe o singură față. În sfârșit, un exportator a afirmat că modulele fotovoltaice nu folosesc niciodată sticlă solară acoperită pe ambele fețe deoarece prețul acesteia este mult mai ridicat decât prețul sticlei solare acoperite pe o singură față însă coeficientul de transmisie a luminii solare al sticlei solare acoperite pe ambele fețe este egal cu cel al sticlei solare acoperite pe o singură față atunci când este folosită pentru fabricarea de module fotovoltaice. În schimb, conform afirmațiilor, în cazul aplicațiilor termice solare, transmisia mai ridicată realizată de sticla solară acoperită pe ambele fețe este importantă, dat fiind că, grație ei, aplicațiile termice solare pot fi mult mai eficiente.

               (68)

               Comisia respinge argumentele prezentate de către producătorii-exportatori din următoarele motive. În primul rând, în afara afirmațiilor cu caracter general, producătorul-exportator nu a furnizat nicio dovadă referitoare la faptul că există o diferență semnificativă privind costurile de producție între sticla solară acoperită pe ambele fețe și cea acoperită pe o singură față. Industria din Uniune a susținut contrariul și a afirmat că, în funcție de tehnologia de acoperire folosită, costurile de producție diferă, iar sticla acoperită pe ambele fețe nu este în mod necesar mai costisitoare decât cea acoperită pe o singură față și viceversa. În al doilea rând, este adevărat că sticla acoperită pe ambele fețe poate oferi o transmisie a luminii solare mai ridicată decât sticla acoperită pe o singură față (prima poate oferi o transmisie a luminii solare de maximum 98 %, în timp ce a doua prezintă o transmisie de până la 95 %) și, într-adevăr, această caracteristică tehnică este importantă doar în cazul aplicațiilor termice solare, fiind irelevantă pentru modulele fotovoltaice. Cu toate acestea, contrar celor afirmate de către producătorul-exportator, sticla solară acoperită pe ambele fețe este vândută, de asemenea, producătorilor de module fotovoltaice, care constituie chiar principala piață a acesteia. De fapt, în cursul perioadei de anchetă, vânzările industriei din Uniune de sticlă acoperită pe ambele fețe pentru colectoare solare au fost neglijabile (mai puțin de 1 % din totalul vânzărilor de sticlă acoperită pe ambele fețe; toate celelalte vânzări au fost destinate fabricării de module fotovoltaice).

               (69)

               În ceea ce privește costul ulterior importării, au fost primite două observații în urma comunicării constatărilor provizorii. În prima observație, reclamantul a susținut că ajustările costurilor pentru a ține seama de costurile de vămuire, taxe, costurile de manipulare și încărcare ar trebui să fie la un nivel mult mai redus, și anume, de 0,26 EUR/m2 pentru costurile de vămuire, manipulare și încărcare plus o taxă de 3 %, în locul nivelului actual de 0,40 EUR/m2 plus o taxă de 3 %.

               (70)

               A doua observație a provenit de la un producător-exportator care a susținut că nu au fost comunicate defalcări detaliate, în afară de suma totală de 0,40 EUR/m2 acoperind costurile de manipulare, taxele de vămuire și depozitarea temporară a produselor importate la punctul de import. De asemenea, acesta a susținut că nu au fost explicate criteriile aplicate pentru a stabili dacă o ajustare este sau nu rezonabilă.

               (71)

               Ajustările în cauză aplicate de către Comisie se bazează pe date verificate furnizate de importatorii de sticlă solară produsă în RPC și reflectă costurile medii ponderate efective suportate pentru importul produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă. Prin contrast, reclamantul a furnizat o declarație privind taxe standard regulate aplicate de către un agent de expediție independent pentru importuri din China în containere maritime standard. Declarația nu constituie o dovadă validă referitoare la taxele efective aplicate de agenții de expediție pentru importurile de produs în cauză în cursul perioadei de anchetă. În consecință, argumentul prezentat de către reclamant este respins.

               (72)

               În ceea ce privește afirmația producătorului-exportator, nu au putut fi furnizate defalcări suplimentare ale sumei de 0,40 EUR/m2 întrucât suma respectivă reprezintă o medie ponderată calculată pe baza numeroaselor facturi efective emise în cursul perioadei de anchetă pentru importuri de sticlă solară din China în diferite porturi din UE. Astfel, costurile ulterioare importului suportate în mod real variază în funcție de portul de intrare în UE, tipul de produs, utilizarea depozitării temporare la punctul de import etc.

               (73)

               De asemenea, ajustarea costurilor ulterioare importului operată de Comisie în regulamentul provizoriu este considerată rezonabilă deoarece se bazează pe facturi efective verificate ale importurilor de sticlă solară din China înregistrate de importatori independenți.

               (74)

               În absența altor observații privind metodologia utilizată pentru calcularea subcotării, se confirmă metoda de comparare a prețurilor explicată în considerentele 89 și 90 din regulamentul provizoriu.

         5.   Indicatori macroeconomici

               (75)

               Astfel cum s-a stabilit în considerentul 92 din regulamentul provizoriu, în scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatori macroeconomici și indicatori microeconomici privind prejudiciul. Indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată au fost analizați pe baza datelor furnizate de industria din Uniune cu privire la toți producătorii din Uniune care s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei.

               (76)

               Un producător-exportator a susținut că analiza prejudiciului nu a fost efectuată de către Comisie în conformitate cu articolul 3 alineatele (2) și (5) din regulamentul de bază, întrucât aceasta a efectuat analiza prejudiciului pe baza a două seturi de date separate și presupus contradictorii, și anume, indicatori macroeconomici și indicatori microeconomici privind prejudiciul. Acesta susține, de asemenea, că presupusa incoerență a analizei bazate pe cele două seturi de date dă naștere la îndoieli serioase cu privire la caracterul adecvat, imparțialitatea și obiectivitatea imaginii de ansamblu privind prejudiciul.

               (77)

               În urma comunicării constatărilor definitive, întreprinderea în cauză și-a reiterat afirmația. De asemenea, ea a menționat o serie de anchete anterioare în care instituțiile Uniunii ar fi definit în mod incoerent diferite seturi de date, fie ca date macroeconomice, fie ca date microeconomice.

               (78)

               Comisia nu poate accepta afirmația. Este vorba despre o metodologie aplicabilă în cazurile de eșantionare pentru a analiza situația industriei din Uniune și pentru a lua în considerare nu doar tendințele indicate de eșantion, ci și de către industria din Uniune în ansamblu. Toți factorii prevăzuți la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază au fost luați în considerare în analiză. Concluzia formulată cu privire la prejudiciu se bazează, de asemenea, pe toți factorii respectivi. Prin urmare, analiza prejudiciului a fost efectuată în conformitate cu articolul 3 alineatele (2) și (5) din regulamentul de bază.

               (79)

               În absența altor observații, Comisia confirmă considerentele 90-94 din regulamentul provizoriu.

               (80)

               În ceea ce privește indicatorii macroeconomici analizați de către Comisie în considerentele 95-103 din regulamentul provizoriu, ca urmare a corecției operate în ceea ce privește vânzările industriei din Uniune (a se vedea considerentul 62 de mai sus), cota de piață a producătorilor din Uniune s-a modificat ușor (a se vedea tabelul 5). Cu toate acestea, corecția nu modifică tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu. Prin urmare, Comisia confirmă considerentele 95-105 din regulamentul provizoriu.

                  Tabelul 5

                  Volumul vânzărilor și cota de piață

                           2009

                           2010

                           2011

                           PA

                           Volumul vânzărilor (1 000 m2)

                           14 696

                           25 303

                           26 556

                           18 039

                              Indice

                              100

                              172

                              181

                              123

                           Cota de piață

                           88,6 %

                           89,6 %

                           78,1 %

                           65,8 %

                              Indice

                              100

                              101

                              88

                              74

                              Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

         6.   Indicatori microeconomici

               (81)

               Ulterior comunicării constatărilor provizorii, costul unitar de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost actualizat. În consecință, tabelul 7 a fost ușor modificat (a se vedea mai jos). Corecția nu modifică sau invalidează tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu. Prin urmare, în absența altor observații, Comisia confirmă considerentele 106-123 din regulamentul provizoriu.

                  Tabelul 7

                  Prețurile medii de vânzare în Uniune

                           2009

                           2010

                           2011

                           PA

                           Costul unitar de producție (EUR/m2)

                           13,13

                           8,38

                           8,44

                           9,34

                              Sursă: Răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

         7.   Concluzie privind prejudiciul

               (82)

               În absența altor observații, Comisia confirmă concluzia formulată în considerentele 124-129 din regulamentul provizoriu conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

         E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

   1.   Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping

               (83)

               În considerentele 131, 132 și 133 din regulamentul provizoriu, Comisia a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC. Concluzia a fost contestată de mai multe părți interesate, care au susținut că nu există nicio coincidență rezonabilă și coerentă, în timp, între prejudiciu și creșterea importurilor din țara în cauză. Aceasta se datorează faptului că, în perioada 2009-2011, importurile din China au crescut semnificativ. Mai mult, prețul mediu al importurilor din China în 2011 a fost de 4,96 EUR/m2, o valoare apropiată de cea din 2012 (4,38 EUR/m2).

               (84)

               Aceleași părți au susținut că o concluzie conform căreia prejudiciul suferit de industria din Uniune ar trebui atribuit importurilor din China din 2012 este contrară constatărilor referitoare la faptul că importurile din China nu ar fi avut niciun impact negativ în anul precedent, în special în ceea ce privește marja de profit a industriei din Uniune, deși prețul mediu de import a fost similar.

               (85)

               De la începutul perioadei examinate până la sfârșitul perioadei de anchetă, importurile au crescut cu 596 %, cu o creștere de 321 % a cotei de piață a acestora. Prețurile de import au scăzut cu 27,2 % pe durata perioadei examinate.

               (86)

               Este adevărat că, în 2011, marja de profit a industriei din Uniune a fost doar ușor mai mică decât în 2010, în pofida creșterii deja accentuate a importurilor din RPC în 2011. Cu toate acestea, în cursul anului 2011, consumul de sticlă solară la nivelul Uniunii a crescut semnificativ, și anume, cu 20,4 % în perioada 2010-2011, în timp ce importurile din RPC au crescut cu peste 150 % în aceeași perioadă. În cursul perioadei de anchetă, în timp ce consumul a scăzut cu puțin peste 19 %, volumul importurilor din China a crescut în continuare cu peste 35 % comparativ cu 2011. Acest lucru indică, în mod clar, coincidența, în timp, între prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă și creșterea accentuată a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping. De asemenea, în mod logic, este necesară o perioadă de timp înainte ca unele dintre efectele negative ale creșterii importurilor care au făcut obiectul unui dumping să fie resimțite de către producătorii din Uniune (de exemplu, pierderea clienților, înregistrarea de pierderi, reducerea randamentului investițiilor și a fluxului de numerar etc.). Prin urmare, afirmația este respinsă.

               (87)

               Ulterior comunicării constatărilor definitive, aceleași părți au susținut că respectiva coincidență în timp între prejudiciul important suferit și importurile din China care au făcut obiectul unui dumping nu poate fi evaluată pe baza întregii perioade examinate din 2009 până la sfârșitul perioadei de anchetă fără a ține cont de tendințele intervenite și observate în această perioadă.

               (88)

               Comisia a analizat, de asemenea, tendințele care au intervenit pe parcursul perioadei examinate. Faptul că, într-adevăr, în 2011, industria din Uniune era încă profitabilă chiar dacă importurile din China crescuseră deja masiv în anul respectiv nu afectează concluzia conform căreia, în perioada de anchetă, a existat o coincidență în timp între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din China care au făcut obiectul unui dumping.

               (89)

               În perioada de anchetă, în timp ce consumul a scăzut cu puțin peste 19 %, producătorii-exportatori din China:

                           —

                           și-au majorat cota de piață cu 12,4 puncte procentuale comparativ cu 2011, în timp ce cota industriei din Uniune a scăzut cu 12,3 puncte procentuale;

                           —

                           au crescut volumul importurilor din China cu peste 35 % comparativ cu o scădere de 32 % a vânzărilor industriei din Uniune; și

                           —

                           și-au redus în continuare prețurile deja foarte mici de export cu peste 10 % și au subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la 26,7 %, contribuind prin aceasta la pierderile suferite de industria din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.

               (90)

               Pe baza analizei de mai sus, Comisia concluzionează că prezența importurilor care au făcut obiectul unui dumping și creșterea considerabilă a cotei de piață a acestora la prețuri care au subcotat constant prețurile industriei din Uniune au cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

               (91)

               În absența altor observații referitoare la efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping, Comisia confirmă considerentele 131, 132 și 133 din regulamentul provizoriu.

         2.   Efectul altor factori

   2.1.   Importuri din țări terțe

               (92)

               Ca urmare a corecției operate cu privire la datele privind vânzările industriei din Uniune (a se vedea considerentul 62 de mai sus), cota de piață a importurilor din țări terțe s-a modificat ușor (a se vedea tabelul 11 de mai jos, corectat). Cu toate acestea, corecția nu modifică tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu.

               (93)

               În absența altor observații, Comisia confirmă considerentele 134-137 din regulamentul provizoriu.

                  Tabelul 11

                  Importuri din țări terțe (1 000 m2)

                           Țări terțe

                           2009

                           2010

                           2011

                           PA

                           Cota de piață

                           4,2 %

                           3,1 %

                           3,8 %

                           3,7 %

                              Indice

                              100

                              74

                              90

                              88

                              Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.

         2.2.   Performanța la export a industriei din Uniune

               (94)

               O parte interesată a contestat constatările Comisiei de la considerentul 139 din regulamentul provizoriu conform cărora scăderea vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă se datorează cel mai probabil prețurilor foarte scăzute ale exporturilor din China către principalele destinații ale exporturilor industriei din Uniune (și anume, SUA, Canada). Partea respectivă a considerat că această concluzie este nejustificată deoarece exporturile din China au fost prezente, de asemenea, în 2011 și, prin urmare, nu există niciun motiv ca ele să fi avut un impact numai în 2012. Aceasta consideră, de asemenea, că motivul real al vânzărilor scăzute la export a fost faptul că industria din Uniune nu a fost competitivă, dat fiind că atunci când prețurile de pe piața globală au scăzut, industria din Uniune nu a putut rămâne competitivă. Prin urmare, partea respectivă a susținut că scăderea vânzărilor la export ale industriei din Uniune în cursul perioadei de anchetă a contribuit și mai mult la prejudiciul suferit.

               (95)

               Vânzările la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au constituit 20 % din totalul vânzărilor acestora, ca volum, în anul 2009 (în faza de demarare), 11 % pe parcursul anului 2010 și doar 14 % în anul de vârf 2011. În anul 2012 s-a înregistrat o scădere suplimentară până la 5 %.

               (96)

               Comisia respinge afirmațiile din următoarele motive. Având în vedere faptul că este una dintre cele mai mari piețe din lume, piața Uniunii, și nu piețele din țări terțe, a fost întotdeauna și este în continuare piața principală pentru industria din Uniune. De asemenea, faptul că sticla solară este relativ grea și fragilă are ca rezultat costuri suplimentare pentru transport pe anumite distanțe (din cauza riscului de spargere și de coroziune). Pe baza informațiilor de care dispune Comisia din răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor-exportatori incluși în eșantion, prețurile exporturilor din China către principalele destinații ale exporturilor industriei din Uniune au fost într-adevăr foarte mici și au scăzut și mai mult în cursul perioadei de anchetă în comparație cu 2011. Acest lucru indică faptul că performanța redusă la export a industriei din Uniune se datorează, în principal, exporturilor din China la prețuri din ce în ce mai mici, de asemenea, și pe piețele din țări terțe, astfel cum s-a confirmat în cursul anchetei.

               (97)

               Ulterior comunicării constatărilor definitive, aceeași parte a susținut că ancheta a vizat piața din Uniune și că nu a evaluat nicio presupusă practică tarifară neloială de pe piețele din țări terțe.

               (98)

               De asemenea, constatările instituțiilor UE, inclusiv în cazul în care s-ar presupune că au fost corecte, ar fi atribuit prejudiciul cauzat de alți factori importurilor care au făcut obiectul unui dumping în Uniune. Astfel, exporturile din China despre care se afirmă că au fost efectuate la prețuri reduse sau subvenționate către țări terțe nu au fost importurile care au făcut obiectul unui dumping în UE și, ca atare, au reprezentat un alt factor, ale cărui efecte prejudiciabile nu au putut fi atribuite importurilor care au făcut obiectul unui dumping.

               (99)

               Comisia respinge afirmația. Ea nu a investigat dacă prețurile importurilor din RPC către țări terțe au făcut obiectul unui dumping și/sau al unor subvenții. Comisia a stabilit, pe baza prețurilor de export către țări terțe care au fost transmise de către producătorii-exportatori incluși în eșantion, că prețurile respective au scăzut constant în ultimii ani.

               (100)

               În același context, Comisia a analizat scăderea prețurilor importurilor din RPC către țări terțe ca un factor separat și nu a atribuit-o importurilor care au făcut obiectul unui dumping în Uniune. Într-adevăr, acest fapt a fost utilizat doar ca o posibilă explicație a exporturilor reduse ale industriei din Uniune către principalele sale destinații din țări terțe în contextul în care piețele respective nu sunt și nu au fost niciodată piețele principale pentru industria din Uniune. Inclusiv în anii de vârf 2010 și 2011, peste 85 % din vânzările industriei din Uniune au fost efectuate pe piața din Uniune.

               (101)

               Prin urmare, se confirmă concluzia de la considerentul 140 din regulamentul provizoriu conform căreia performanța redusă la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion nu poate rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         2.3.   Evoluția consumului, a capacității și a utilizării capacității

               (102)

               O parte a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-a datorat scăderii consumului la nivelul Uniunii. Se afirmă că acesta ar fi singurul factor care pare să fi scăzut pentru prima dată în 2012 și de care poate fi legat, în mod rezonabil, prejudiciul, având în vedere că importurile din China începuseră încă din 2011, la prețuri comparabile cu cele din 2012. Ulterior comunicării constatărilor definitive, partea respectivă și-a reiterat afirmația.

               (103)

               Într-adevăr, în 2012, consumul a scăzut în comparație cu anii precedenți. Cu toate acestea, analiza Comisiei vizează intervalul de la începutul perioadei examinate, din 2009, până la sfârșitul perioadei de anchetă, iar, în acest interval, consumul la nivelul Uniunii a crescut pe ansamblu cu 65 %. În perioada examinată, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut constant și considerabil, și anume, cu 25,7 % pe ansamblu, în timp ce cota de piață a importurilor din China a crescut cu 321 %. Creșterea importurilor din China a fost de 596 % în perioada examinată.

               (104)

               De asemenea, în cursul perioadei de anchetă, consumul la nivelul Uniunii se afla încă la un nivel comparabil cu cel din 2010, în timp ce, conform tabelului 10 din regulamentul provizoriu, 2010 a fost anul în care industria din Uniune a realizat un profit rezonabil. Prin urmare, scăderea consumului la nivelul Uniunii în cursul perioadei de anchetă nu poate, în sine, să fi generat pierderile suferite de industria din Uniune în perioada de anchetă. În plus, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 26,6 % în perioada 2010-2012, în timp ce, în aceeași perioadă, cota de piață a importurilor din China a crescut cu 318 %. În sfârșit, dacă se consideră că scăderea consumului în cursul perioadei de anchetă ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, atunci scăderea ar fi trebuit să afecteze, de asemenea, importurile din China. Cu toate acestea, în mod clar, situația este diferită. Dimpotrivă, în cursul perioadei de anchetă, importurile din China au crescut semnificativ atât în ceea ce privește volumul, cât și cota de piață.

               (105)

               În consecință, Comisia respinge afirmația și confirmă concluziile formulate în considerentele 141 și 142 din regulamentul provizoriu.

               (106)

               În ceea ce privește capacitatea de producție a industriei din Uniune prezentată în tabelul 4 din regulamentul provizoriu, Comisia consideră că sporirea capacității a reflectat în mod clar tendința de creștere a consumului la nivelul Uniunii până în 2011.

               (107)

               De asemenea, Comisia a stabilit că principalul motiv al creșterii cu 12,5 % a capacității de producție între 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă a fost reprezentat de intrarea pe piața sticlei solare a unei întreprinderi, în timp ce capacitatea de producție a tuturor celorlalte întreprinderi de pe piață a scăzut ușor în aceeași perioadă.

               (108)

               În consecință, Comisia consideră că, în ansamblu, tendința înregistrată privind evoluția capacității industriei din Uniune a reflectat evoluția consumului la nivelul Uniunii. Astfel, Comisia consideră că o capacitate de producție ridicată a industriei din Uniune, care era deja ridicată la începutul perioadei examinate și care a rămas ridicată în cursul perioadei de anchetă, nu poate rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

               (109)

               Ulterior comunicării constatărilor definitive, mai multe părți au susținut că presupusa capacitate excedentară nu a fost inclusă de către Comisie printre cauzele importante ale prejudiciului. Pe durata perioadei examinate, creșterea capacității nu ar fi fost justificată de creșterea consumului, întrucât industria din Uniune s-a confruntat constant cu o discrepanță semnificativă între capacitatea de producție și consum care nu este, în opinia acestora, viabilă din punct de vedere economic. O parte a susținut, de asemenea, că intrarea pe piață a unei noi întreprinderi între 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă a contribuit la prejudiciul suferit deoarece concurența internă a crescut.

               (110)

               De asemenea, s-a susținut că scăderea consumului din Uniune și creșterea capacității de producție, combinate cu o scădere a vânzărilor la export au avut drept rezultat o rată scăzută de utilizare a capacității. Rata scăzută de utilizare a cauzat costuri fixe ridicate care, în opinia părții, au avut un impact semnificativ asupra industriei sticlei solare din Uniune.

               (111)

               Comisia observă că nivelul capacității întregii industrii din Uniune a fost constant mai ridicat decât consumul total din Uniune pe întreaga durată a perioadei examinate. Cu toate acestea, acest lucru nu a împiedicat întreprinderile din Uniune incluse în eșantion să realizeze profit în cursul celor doi ani de dinaintea perioadei de anchetă, în timp ce acestea au suferit pierderi semnificative de 14,5 % numai în perioada de anchetă.

               (112)

               De asemenea, capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a crescut cu numai 4 % în perioada 2010-2011 și cu 2,6 % între 2011 și perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o creștere totală modestă de 6,7 % între 2010 și perioada de anchetă.

               (113)

               Prin urmare, diferența dintre consum și capacitate a existat pe durata întregii perioade examinate și, chiar dacă a fost ușor mai ridicată în perioada de anchetă, aceasta nu poate explica pierderile uriașe suferite de întreprinderile incluse în eșantion în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia respinge afirmația potrivit căreia nivelul capacității industriei din Uniune nu este viabil din punct de vedere economic.

               (114)

               În ceea ce privește argumentul referitor la faptul că întreprinderea nou intrată pe piață în 2012 a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia observă că noua întreprindere, chiar dacă și-a instalat o capacitate ridicată de producție, a avut un volum de producție și de vânzări foarte limitat, de aproximativ 2 % din vânzările totale ale UE, în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, intrarea sa a avut un impact minor asupra performanței industriei din Uniune pe ansamblu, cu excepția faptului că a determinat creșterea semnificativă a datelor privind capacitatea și utilizarea capacității referitoare la industria din Uniune. Într-adevăr, fără datele referitoare la întreprinderea respectivă, capacitatea tuturor celorlalți producători din Uniune a scăzut, de fapt, în perioada 2011-2012.

               (115)

               În plus, ancheta nu a confirmat faptul că industria sticlei solare este afectată în mod semnificativ de costurile fixe. De fapt, costurile fixe medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-au situat între 25 % – 35 % din costurile totale de producție pe durata perioadei de anchetă. În anii anteriori 2010 și 2011, procentul costurilor fixe a fost ușor mai scăzut, dar a rămas în aceleași limite. Acest lucru indică, în mod clar, că respectiva capacitate ridicată din perioada de anchetă a avut, în mod evident, un impact asupra costului de producție, însă impactul acesteia nu a fost semnificativ și nu poate explica pierderile ridicate suferite în cursul perioadei de anchetă, în special în comparație cu profiturile realizate în anii anteriori. În plus, rata de utilizare a capacității a producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut comparativ cu anii anteriori, dar s-a situat în continuare la nivelul de 65 % în cursul perioadei de anchetă.

               (116)

               În sfârșit, în analiza efectuată, Comisia a ținut cont, de asemenea, de faptul că respectiva capacitate instalată poate fi adaptată pentru producția altor tipuri de sticlă, care nu intră în domeniul de aplicare al anchetei. Prin urmare, inclusiv din acest motiv, Comisia nu este de acord cu partea interesată cu privire la faptul că respectiva capacitate instalată ridicată nu este viabilă din punct de vedere economic.

               (117)

               Având în vedere cele de mai sus, Comisia respinge afirmațiile prezentate de partea respectivă și reiterează faptul că evoluția consumului, a capacității și a utilizării capacității în cursul perioadei examinate, analizate atât separat, cât și cumulativ, nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping.

         2.4.   Tendințe ale sectorului modulelor solare

               (118)

               Două părți au afirmat că, pe lângă evoluția consumului produsului în cauză, prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat, de asemenea, de scăderea consumului de module solare și de pierderile suferite de acest sector la sfârșitul anului 2011 și începutul anului 2012. S-a afirmat că impactul dificultăților financiare ale producătorilor de panouri solare asupra pieței de sticlă solară a început să fie resimțit la sfârșitul anului 2011 și în 2012, ca urmare a intervalului de timp între cele două evenimente.

               (119)

               Aceleași argumente au fost repetate de către una dintre părți ulterior comunicării constatărilor definitive.

               (120)

               În considerentul 143 din regulamentul provizoriu, Comisia a constatat într-adevăr că tendințele observate în sectorul modulelor solare au un impact important asupra consumului de sticlă solară, întrucât 80-85 % din vânzările de sticlă solară se realizează către producătorii de module solare (module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și module fotovoltaice cu strat subțire). Cu toate acestea, astfel cum se menționează în considerentele 143 și 144 din regulamentul provizoriu, consumul de module solare a crescut constant pe durata perioadei examinate, și anume, în perioada 2009-2012 și, chiar dacă nivelul consumului a scăzut în 2012, acesta a rămas cu 221 % mai mare decât în 2009 și cu 44 % mai mare decât în 2010 (7). De asemenea, s-a stabilit că reducerile tarifelor fixe (FIT) operate la sfârșitul anului 2011 și începutul anului 2012 nu au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile de module solare care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important constatat (8) întrucât cererea de module solare a rămas relativ ridicată în perioada 2009-2012.

               (121)

               Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că scăderea din 2012 a nivelului consumului de module solare nu poate fi considerată în sine drept un factor de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile de sticlă solară din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

               (122)

               În mod similar, având în vedere că cererea de module solare a rămas relativ ridicată în perioada 2009-2012, iar cererea de sticlă solară a crescut cu 65 % în aceeași perioadă, impactul asupra consumului de sticlă solară al deteriorării situației financiare a producătorilor de module solare la sfârșitul anului 2011 și începutul anului 2012 nu poate fi considerat în sine drept un factor de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile de sticlă solară din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

               (123)

               În absența altor observații, se confirmă concluzia formulată la considerentul 144 din regulamentul provizoriu.

         2.5.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

               (124)

               Având în vedere cele de mai sus, Comisia confirmă constatările sale din considerentele 130-133 din regulamentul provizoriu conform cărora importurile produsului în cauză din țara în cauză au făcut obiectul unui dumping în cursul perioadei de anchetă și au subcotat vânzările industriei din Uniune. De asemenea, există o coincidență clară, în timp, între creșterea volumului importurilor care au făcut obiectul unui dumping și deteriorarea situației industriei din Uniune. Importurile care au făcut obiectul unui dumping au fost în concurență directă cu producția industriei din Uniune și, prin urmare, industria din Uniune a înregistrat pierderi în ceea ce privește profitabilitatea și cota de piață în perioada examinată. Alte cauze posibile ale prejudiciului au fost analizate mai sus și niciuna dintre acestea, analizate atât individual, cât și cumulativ, nu a fost considerată ca fiind de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

               (125)

               Nu au fost furnizate dovezi noi care să modifice concluzia respectivă și, în absența altor observații referitoare la concluzia privind legătura de cauzalitate, Comisia confirmă considerentele 145 și 146 din regulamentul provizoriu.

         F.   INTERESUL UNIUNII

   1.   Interesul industriei din Uniune

               (126)

               În absența oricăror observații referitoare la interesul industriei din Uniune, Comisia confirmă considerentele 148-151 din regulamentul provizoriu.

         2.   Interesul importatorilor și al comercianților neafiliați

               (127)

               În absența oricăror observații referitoare la interesul importatorilor și al comercianților neafiliați, Comisia confirmă considerentele 152, 153, 154 din regulamentul provizoriu.

         3.   Interesul furnizorilor de materii prime

               (128)

               În absența oricăror observații referitoare la interesul furnizorilor de materii prime, Comisia confirmă considerentul 155 din regulamentul provizoriu.

         4.   Interesul utilizatorilor

               (129)

               Un utilizator s-a făcut cunoscut și a indicat faptul că măsurile antidumping nu îl vor afecta deoarece nu a folosit sticlă solară produsă în RPC și nici nu intenționează să folosească astfel de sticlă.

               (130)

               Un producător-exportator a afirmat că instituirea unei taxe antidumping la importul de sticlă solară din China poate fi într-o mică măsură în beneficiul industriei sticlei solare din Uniune, însă va prejudicia într-o mare măsură industria termică solară și de module fotovoltaice din Uniune deoarece aceasta va trebui să plătească mai mult pentru produsul în cauză. De asemenea, o astfel de măsură ar fi, fără îndoială, contrară obiectivului de protecție a mediului al Uniunii deoarece ar crește prețurile modulelor fotovoltaice și ale aplicațiilor termice solare și ar favoriza industria sticlei solare, considerate a fi o mare consumatoare de energie.

               (131)

               Astfel cum se prevede în considerentul 157 din regulamentul provizoriu, instituirea de taxe antidumping va avea doar un impact foarte limitat (mai mic de 1 %) asupra costurilor totale ale modulelor solare. Nu au fost primite dovezi care să pună sub semnul întrebării exactitatea acestei analize. Prin urmare, afirmația este respinsă.

               (132)

               În absența altor observații primite cu privire la interesul Uniunii, Comisia confirmă considerentele 155-159 din regulamentul provizoriu.

         5.   Aspecte referitoare la concurență

               (133)

               În absența oricăror observații privind aspectele referitoare la concurență identificate în considerentele 160-163 din regulamentul provizoriu, Comisia confirmă considerentele respective.

         6.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (134)

               Nu au fost primite observații care să modifice analiza interesului Uniunii, astfel cum este prevăzută în regulamentul provizoriu. Prin urmare, Comisia confirmă considerentul 164 din regulamentul provizoriu.

         G.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

   1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

               (135)

               Mai multe părți interesate au contestat ținta de 8,3 % pentru marja de profit a industriei din Uniune, stabilit în considerentul 167 din regulamentul provizoriu, afirmând că această cifră este nerealistă și prea ridicată. Părțile au susținut că marja de profit de 8,3 % în 2010 a fost cea mai ridicată în perioada examinată deoarece anul 2010 a fost cel mai bun an pentru industria mondială de module fotovoltaice. Ele au afirmat, de asemenea, că este imposibil ca industria de sticlă solară din Uniune să obțină aceeași marjă de profit în 2012 în absența dumpingului, dat fiind că, în opinia lor, industria mondială a modulelor fotovoltaice, inclusiv industria modulelor fotovoltaice din Uniune, a intrat într-o recesiune accentuată în 2012.

               (136)

               Comisia respinge această afirmație. Comisia a utilizat ca profit-țintă profitul mediu realizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion în 2010, când importurile produsului în cauză erau încă reduse și, prin urmare, nu au putut denatura condițiile normale de concurență. Prin urmare, marja de profit utilizată pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului corespunde unei perioade când industria din Uniune putea estima în mod rezonabil un profit în condiții normale de concurență, nefiind încă afectată de importurile care au făcut obiectul unui dumping (9).

               (137)

               În sfârșit, în ceea ce privește industria sticlei solare, anul de vârf al acesteia nu a fost 2010, astfel cum afirmă părțile, ci 2011, când s-a înregistrat cel mai mare consum la nivelul Uniunii și cel mai mare volum de vânzări al industriei din Uniune.

               (138)

               În urma comunicării constatărilor definitive, o parte și-a reiterat afirmația prin care contesta marja de profit utilizată ca profit-țintă. Ea a susținut că toți ceilalți factori care au afectat profitabilitatea în cursul perioadei de anchetă ar trebui să fie luați în considerare de către Comisie. Partea în cauză a afirmat că un profit-țintă rezonabil nu poate fi mai mare de 5 %.

               (139)

               Comisia respingea afirmația din următoarele motive. Profitul-țintă utilizat nu se bazează pe o estimare ci pe un profit real realizat de industria din Uniune anterior denaturării concurenței cauzate de importurile din China care au făcut obiectul unui dumping. Comisia consideră profitul respectiv ca fiind unul rezonabil și a ținut cont de faptul că situația de pe piață nu a fost în mod considerabil diferită comparativ cu perioada de anchetă, cu excepția impactului importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping. Declarația părții în această privință, potrivit căreia consumul a fost mult mai ridicat în 2010 decât în 2012, este faptic incorectă. Astfel cum s-a indicat în secțiunea E.2.3 mai sus, consumul în 2010 s-a situat la un nivel similar celui din 2012. De asemenea, în 2010, industria din Uniune și-a dezvoltat capacitatea având în vedere creșterea considerabilă estimată a cererii, fapt care i-a afectat în mod negativ profitul din anul respectiv. În sfârșit, profitul-țintă propus de 5 % este arbitrar deoarece nu se bazează pe date sau calcule reale și, prin urmare, este respins.

               (140)

               Pe de altă parte, reclamantul a susținut că marja de profit este prea mică și că aceasta ar trebui să fie majorată de către Comisie la 15 % deoarece profiturile reclamanților pentru anul 2010 au fost mai mari de 10 %. S-a afirmat că marjele de profit mai mici care par să fi fost obținute de alți producători din UE incluși în eșantion în 2010 nu sunt reprezentative pentru profiturile care pot fi estimate în mod rezonabil în lipsa unor importuri comercializate în mod neloial. Cel mai probabil, există motive legate de aspecte sau politici de gestionare ale întreprinderilor respective, incluzând posibile politici de tarifare pe termen scurt, destinate obținerii de cote de piață, ceea ce ar explica de ce acestea au obținut doar o marjă mai mică în anul respectiv și de ce s-au numărat printre primele întreprinderi care au suferit prejudicii ca urmare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping.

               (141)

               Comisia nu acceptă această afirmație. Astfel cum s-a explicat mai sus în prezenta secțiune, în opinia Comisiei, profitul mediu în 2010 pentru întreaga industrie din Uniune reflectă în mod corect profitul mediu în condiții normale de concurență. Concluzia nu este contrazisă de faptul că unii membri ai industriei din Uniune au luat decizii de gestionare care au condus la marje de profit mai mici sau mai mari decât cele ale altor membri din cadrul aceleiași industrii. Într-adevăr, existența unor astfel de diferențe este o caracteristică intrinsecă a comportamentului întreprinderilor într-o economie de piață.

               (142)

               În absența altor observații, Comisia confirmă metodologia descrisă în considerentele 166-169 din regulamentul provizoriu.

         2.   Măsuri definitive

               (143)

               Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză, la nivelul marjelor de prejudiciu, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În cazul de față, nivelul taxei ar trebui să fie stabilit în consecință la nivelul marjelor de prejudiciu constatate.

               (144)

               În urma comunicării constatărilor provizorii, reclamantul a afirmat că taxele provizorii ad valorem nu au fost eficiente. Prin urmare, acesta a solicitat Comisiei să impună măsuri definitive sub forma unui preț minim la import („PMI”). Reclamantul a susținut că un astfel de preț minim la import ar eficientiza măsurile, în special dacă ar fi impuse două prețuri minime la import, unul pentru sticla solară acoperită și unul pentru sticla solară neacoperită. Motivele prezentate de către reclamant au fost următoarele.

               (145)

               În primul rând, reclamantul a afirmat că, ulterior perioadei de anchetă, producătorii-exportatori au vândut sticlă acoperită pe piața UE la prețul cu care vânduseră sticla solară neacoperită în timpul perioadei de anchetă. Acesta a susținut, de asemenea, că sticla acoperită are costuri de producție mai ridicate decât sticla neacoperită și că, în mod normal, aceasta este vândută la prețuri care sunt cu 20 % până la 25 % mai mari decât cele ale sticlei neacoperite.

               (146)

               În al doilea rând, reclamantul a afirmat că, după perioada de anchetă, cererea la nivelul Uniunii a trecut de la sticla solară neacoperită la cea acoperită. Utilizatorii au achiziționat într-o proporție din ce în ce mai mare sticlă solară acoperită în detrimentul sticlei solare neacoperite. Prin urmare, importurile din RPC în UE în a doua jumătate a anului 2013 au constat aproape în totalitate în sticlă solară acoperită, în timp ce, în timpul perioadei de anchetă, situația a fost inversă.

               (147)

               Într-adevăr, măsurile antidumping pot avea forme diferite. Comisia dispune de competențe extinse în alegerea formei măsurilor, însă obiectivul este de a elimina efectele dumpingului prejudiciabil.

               (148)

               Ancheta a confirmat că există o diferență semnificativă atât la nivelul costurilor, cât și la nivelul prețurilor între sticla solară neacoperită și cea acoperită datorită diferenței între caracteristicile tehnice ale celor două produse. Într-adevăr, sticla solară acoperită, care, în funcție de tehnologia folosită, poate fi acoperită pe ambele fețe sau pe o singură față, prezintă un factor de transmisie mai ridicat în comparație cu sticla solară neacoperită și ar putea avea proprietăți suplimentare de autocurățare, antimurdărire sau duritate. O sticlă solară neacoperită de calitate ridicată poate atinge o transmisie a luminii solare de până la 92 %. Acoperirea poate reduce reflexia cu aproximativ 3 % (pe fiecare față) și, prin urmare, poate crește transmisia sticlei solare acoperite pe o singură față la maximum 95 % și a sticlei solare acoperite pe ambele fețe la maximum 98 %.

               (149)

               În cursul perioadei de anchetă, 81 % din sticla solară importată din RPC și vândută în UE era neacoperită, în timp ce doar 19 % din aceasta era acoperită. Atât diferențele de preț, cât și cele de cost constatate între sticla solară neacoperită și cea acoperită în timpul perioadei de anchetă s-au situat în jur de 30 %.

               (150)

               Cu toate acestea, Comisia consideră că dovezile furnizate de reclamant pentru a justifica această afirmație nu au fost suficient de solide. De asemenea, Comisia nu deține dovezi sau date suficiente din alte surse care să-i permită să concluzioneze că, de la momentul instituirii măsurilor antidumping provizorii, cererea a trecut de la sticla solară neacoperită la cea acoperită și că prețurile, în special pentru sticla acoperită, au scăzut semnificativ, astfel cum afirmă reclamantul.

               (151)

               În consecință, Comisia nu poate accepta afirmația și consideră adecvată instituirea unor taxe ad valorem în locul unor prețuri minime la import. Cu toate acestea, pentru a răspunde preocupărilor exprimate mai sus, vor fi create două coduri TARIC diferite (Tariful vamal integrat al Comunităților Europene), unul pentru sticla solară acoperită și altul pentru sticla solară neacoperită. Acestea vor permite Comisiei să monitorizeze îndeaproape evoluțiile pieței și să decidă în timp util dacă sunt necesare alte măsuri suplimentare.

               (152)

               De asemenea, Comisia reamintește că, în trecut, a folosit prețurile minime la import în circumstanțe specifice, în special, în următoarele situații:

                           —

                           un preț la export deosebit de ridicat pentru un tip de produs, ceea ce a însemnat că nu exista dumping cu privire la respectivul tip de produs (10);

                           —

                           considerente legate de puterea de piață și cota de piață a producătorilor din Uniune, care au făcut necesară, din motive de interes al Uniunii, garantarea faptului că prețurile importurilor nu depășesc un anumit nivel (11).

               (153)

               În plus, prețurile minime la import au fost folosite, în principal, pentru produse omogene și nu pentru produse precum cel din cazul de față, care cuprinde o varietate de tipuri de produse.

               (154)

               Inclusiv din aceste motive, Comisia consideră că prețurile minime la import nu sunt adecvate în cazul de față.

               (155)

               În urma comunicării constatărilor definitive, reclamantul și-a reiterat solicitarea de instituire a unui preț minim la import și a formulat observații cu privire la considerentele 152-156 de mai sus, indicând următoarele.

               (156)

               În primul rând, în opinia sa, considerentele respective nu abordează considerațiile legate de eficacitatea formei măsurilor adoptate pentru a înlătura efectele prejudiciabile ale dumpingului și subvenționării care reprezintă, de asemenea, un motiv întemeiat de a utiliza prețul minim la import.

               (157)

               În al doilea rând, Comisia nu ar fi explicat de ce considerațiile respective sunt relevante în cazul de față și în ce măsură sunt mai importante decât interesul industriei din UE.

               (158)

               În al treilea rând, acesta a susținut că produsul în cauză este suficient de omogen pentru a permite aplicarea practică a unui preț minim la import, întrucât cele două tipuri principale de produs prezintă trăsături distinctive clare care permit o diferențiere adecvată a prețurilor și facilitează gestionarea și controlul, mai ales că aproape toate importurile constau în prezent în sticlă solară acoperită.

               (159)

               În ceea ce privește prima afirmație, este posibil, într-adevăr, ca cererea să se fi orientat către sticla solară acoperită în detrimentul celei neacoperite. Cu toate acestea, întrucât nu au fost furnizate dovezi suplimentare, Comisia nu poate concluziona că prețurile, în special cele ale sticlei solare acoperite, au scăzut semnificativ. Prin urmare, ea nu are motive să-și modifice concluzia anterioară, și anume, că taxele ad valorem sunt mai adecvate pentru a înlătura efectele prejudiciabile ale dumpingului și subvenționării.

               (160)

               Cu privire la cea de-a doua observație, scopul considerentelor în cauză a fost de a ilustra faptul că, în cazul de față, Comisia nu consideră adecvată instituirea unui preț minim la import, cu excepția cazului în care reclamantul ar aduce dovezi suplimentare în sprijinul afirmațiilor formulate. Întrucât el nu a făcut acest lucru, Comisia nu consideră necesară analizarea suplimentară a beneficiului unui preț minim la import pentru interesul industriei din UE.

               (161)

               În ceea ce privește cea de-a treia observație, reclamantul nu a contestat diferitele tipuri de produse definite de Comisie în anchetă și nu a demonstrat că nu ar exista o diferență de prețuri. Oferta de angajament prezentată de către producătorii-exportatori, care prevede diferite prețuri minime la import, indică, de asemenea, că diferențele sunt reale. Prin urmare, afirmația este respinsă. În orice caz, chiar dacă s-ar accepta de către Comisie faptul că produsul în cauză ar putea fi destul de omogen, ea consideră aspectul irelevant deoarece solicitarea unui preț minim la import este respinsă inclusiv din celelalte două motive prezentate mai sus. De asemenea, Comisia reamintește faptul că poate lua în considerare informații care se referă la perioada ulterioară anchetei numai în cazuri excepționale [a se vedea articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază]. Reclamanții nu au demonstrat că situația ar constitui o astfel de situație excepțională și nici faptul că alte soluții disponibile, cum ar fi monitorizarea prin intermediul creării unui cod TARIC suplimentar, nu ar fi suficiente.

               (162)

               În concluzie, Comisia respinge afirmațiile.

               (163)

               În urma comunicării constatărilor definitive, câțiva producători de module solare au solicitat, de asemenea, un preț minim la import. Principalele lor preocupări au fost:

                           —

                           după perioada de anchetă, capacitatea de producție de sticlă solară a scăzut în mod accentuat și mulți producători din Uniune au ieșit în mod irevocabil de pe piață. Singurii trei producători din Uniune rămași pe piață nu mai pot acoperi mai mult de 50 % din cererea europeană. Astfel, producătorii de module solare trebuie să se aprovizioneze din RPC pentru a-și acoperi nevoile. Un utilizator a afirmat că va fi obligat să se bazeze pentru aprovizionare doar pe unul sau doi producători din Uniune care sunt capabili să îndeplinească specificațiile tehnice solicitate ale produsului;

                           —

                           taxele, astfel cum sunt propuse în prezent, ar crește costurile de producție ale modulelor solare în mod semnificativ (cu aproximativ 3 cenți pe watt, ceea ce ar reprezenta cinci procente din prețul minim la import stabilit în cazul panourilor solare);

                           —

                           prețul minim la import ar trebui conceput astfel încât să nu conducă la costuri mai ridicate pentru modulele solare în UE.

               (164)

               Cu privire la primul argument, Comisia nu are niciun motiv să considere că producătorii din Uniune care și-au redus sau și-au încetat temporar activitatea nu își vor relua activitatea la capacitate maximă după ce importurile se vor realiza din nou la prețuri corecte. Astfel cum s-a arătat mai sus în considerentele 106-112, industria din Uniune dispune de o capacitate suficientă pentru a satisface întregul consum la nivelul Uniunii. Prin urmare, afirmația este respinsă. Comisia respinge, de asemenea, afirmația unui utilizator care susține că ar fi obligat să se bazeze doar pe unul sau pe doi producători din Uniune pentru aprovizionare. În realitate, producătorii-exportatori chinezi vor putea, în continuare, să aprovizioneze piața Uniunii. Măsurile antidumping, indiferent de forma lor, ar trebui să asigure faptul că importurile sunt realizate la prețurile corecte și nu sunt menite să elimine complet importurile din RPC.

               (165)

               Cu privire la cel de-al doilea argument, utilizatorii nu au furnizat nicio dovadă prin care să-și demonstreze afirmația. Dimpotrivă, Comisia a stabilit în considerentul 157 din regulamentul provizoriu că impactul măsurilor va fi mai mic de 1 % asupra costurilor totale ale modulelor solare produse de întreprinderile care au cooperat la anchetă. Prin urmare, afirmația este respinsă.

               (166)

               În consecință, nu este necesară exprimarea unui punct de vedere cu privire la cel de-al treilea aspect formulat de către producătorii de module solare.

               (167)

               În paralel cu ancheta antidumping, a fost derulată, de asemenea, o anchetă antisubvenții. Având în vedere aplicarea regulii taxei celei mai mici și faptul că marjele de subvenții definitive sunt mai mici decât nivelul de eliminare a prejudiciului, Comisia ar trebui să instituie taxa compensatorie definitivă la nivelul marjelor de subvenție definitive stabilite și ulterior să instituie taxa antidumping definitivă până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului. Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care taxele vor fi instituite sunt stabilite după cum urmează:

                           Întreprindere

                           Marjă de subvenție

                           Marjă de dumping

                           Nivel de eliminare a prejudiciului

                           Taxă compensatorie

                           Taxă antidumping

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           83,1 %

                           39,3 %

                           3,2 %

                           36,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           78,4 %

                           26,2 %

                           17,1 %

                           9,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           90,1 %

                           42,1 %

                           12,8 %

                           29,3 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

                           41,6 %

                           17,1 %

                           16,7 %

                           0,4 %

                           Alte întreprinderi cooperante

                           12,4 %

                           84,7 %

                           36,5 %

                           12,4 %

                           24,1 %

                           Toate celelalte întreprinderi

                           17,1 %

                           90,1 %

                           42,1 %

                           17,1 %

                           25,0 %

               (168)

               Nivelurile taxelor antidumping individuale pentru întreprinderi menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul întreprinderilor în cauză în cursul anchetei. Nivelurile taxelor respective (spre deosebire de taxa aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”la nivel național) se aplică în mod exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză și fabricat de întreprinderile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de oricare altă întreprindere care nu este în mod specific menționată în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate celor menționate în mod specific, nu ar trebui să beneficieze de nivelurile respective și ar trebui să fie supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”. Datorită faptului că a existat un nivel ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori (peste 80 %, a se vedea considerentul 15 din regulamentul provizoriu), nivelul taxei respective se bazează pe marja individuală de prejudiciu cea mai ridicată stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Taxa aplicabilă „altor întreprinderi cooperante” se bazează pe media ponderată a exportatorilor incluși în eșantion și se aplică tuturor întreprinderilor cooperante care nu au fost incluse în eșantion (cu excepția întreprinderii Henan Yuhua, care face obiectul unei taxe individuale în urma cererii sale de examinare individuală, a se vedea considerentul 48 din regulamentul provizoriu).

               (169)

               Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma înființării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată Comisiei (12) împreună cu toate informațiile relevante, în special cu privire la orice modificare a activităților întreprinderii referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma schimbării denumirii sau a modificării respective privind entitățile de producție și de vânzare. Dacă este cazul, regulamentul poate fi modificat în consecință prin actualizarea listei întreprinderilor care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

         3.   Angajamente

               (170)

               În urma comunicării constatărilor definitive, cei trei producători-exportatori incluși în eșantion și Henan Yuhua au oferit angajamente de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Aceștia prevăd diferite prețuri minime la import corespunzătoare unor grupuri diferite de tipuri de produse.

               (171)

               Comisia notează că prețurile minime la import propuse de toate întreprinderile sunt mult mai mici decât prețurile neprejudiciabile pe care aceasta le-a stabilit în cursul anchetei. Prin urmare, Comisia nu consideră că acestea sunt stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (172)

               Chiar dacă acestea ar fi fost stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului, întreprinderile incluse în eșantion propun o ajustare trimestrială numai a prețului pentru sticla solară acoperită, pe baza evoluției prețurilor de pe piața modulelor solare. Comisia nu poate accepta această metodă de indexare din următoarele motive.

               (173)

               În primul rând, prețurile tuturor tipurilor de produse ar trebui să fie ajustate în mod regulat, în caz contrar în scurt timp ar putea apărea o discrepanță creată artificial între nivelurile prețurilor sticlei solare acoperite și cele ale sticlei solare neacoperite. În al doilea rând, Comisia nu consideră adecvată ajustarea prețurilor sticlei solare pe baza prețurilor utilizatorilor finali (și anume, prețurile modulelor solare). Acest lucru ar putea conduce la o micșorare nejustificată a marjelor de profit ale industriei sticlei solare, în cazul în care prețurile modulelor solare ar scădea, de exemplu, ca urmare a scăderii prețurilor altor componente ale modulelor solare.

               (174)

               În general, Comisia consideră adecvată indexarea prețului minim la import în funcție de prețurile materiilor prime. Cu toate acestea, în cazul de față, nicio materie primă nu a fost identificată ca reprezentând un procent semnificativ din costurile totale de fabricație.

               (175)

               De asemenea, Comisia a stabilit că prețurile sticlei solare au fost în mod semnificativ instabile în cursul perioadei de anchetă în RPC și în Turcia.

               (176)

               În plus, există un risc ridicat de compensare încrucișată, întrucât unele dintre întreprinderile în cauză vând produsul în cauză, precum și alte produse, acelorași clienți. În sfârșit, prețurile minime la import propuse de către întreprinderile incluse în eșantion nu par să acopere toate tipurile de produse fabricate de către producătorii-exportatori respectivi. Acești factori fac impracticabilă și dificil de monitorizat punerea în aplicare eficace a angajamentelor.

               (177)

               Prin urmare, din motivele prezentate mai sus, Comisia respinge propunerile de angajamente.

         4.   Perceperea definitivă a taxelor provizorii

               (178)

               Având în vedere marjele de dumping constatate și având în vedere nivelul prejudiciului cauzat industriei din Uniune, ar trebui percepute definitiv sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită de regulamentul provizoriu. Sumele depuse care depășesc nivelurile combinate ale taxei antidumping definitive și ale taxelor compensatorii ar trebui returnate.

         5.   Caracterul executoriu al măsurilor

               (179)

               În cazul în care condițiile de piață se modifică semnificativ după instituirea măsurilor definitive, Comisia poate, din proprie inițiativă, să revizuiască forma măsurilor în scopul de a evalua dacă măsurile au rezultatele dorite privind eliminarea prejudiciului și dacă se justifică o modificare a formei măsurilor.

               (180)

               În scopul de a preveni o eventuală absorbție a măsurilor, Comisia intenționează să inițieze imediat o revizuire în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază și poate supune înregistrării importurile, în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, în cazul în care i se furnizează dovezi privind un astfel de comportament. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea taxei instituite poate fi majorată pentru a atinge dublul valorii taxei instituite inițial.

               (181)

               Comisia se va baza, printre altele, pe informații privind supravegherea importurilor, furnizate de autoritățile vamale naționale, precum și pe informații furnizate de statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.

               (182)

               Comitetul stabilit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a prezentat un aviz,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de sticlă solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), cu o rezistență la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150k (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), care se încadrează, în prezent, la codul NC ex 7007 19 80 și care este originară din Republica Populară Chineză. Sticla solară acoperită (pe o singură parte sau pe ambele părți) se încadrează la codul TARIC 7007198019, iar sticla solară neacoperită se încadrează la codul TARIC 7007198011.
   (2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile enumerate în tabel, se stabilesc după cum urmează:

               Întreprindere

               Taxa antidumping

               Codul adițional TARIC

               Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

               36,1 %

               B943

               Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

               9,1 %

               B944

               Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

               29,3 %

               B945

               Henan Yuhua New Material Co., Ltd

               0,4 %

               B946

               Alte întreprinderi cooperante enumerate în anexa I

               24,1 %

               Toate celelalte întreprinderi

               25,0 %

               B999

         (3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei antidumping menționate pentru întreprinderile enumerate la alineatul (2) este condiționată de punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care este conformă cu cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se pune la dispoziție o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”.
   (4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 al Comisiei (13) se percep definitiv. Sumele depuse care depășesc nivelurile combinate ale taxelor antidumping prevăzute la articolul 1 alineatul (2) și ale taxelor compensatorii adoptate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014 al Comisiei (14) sunt returnate.
   Articolul 3
   În cazul în care un nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei probe suficiente pentru a se stabili că:

               —

               nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (1 ianuarie 2012 – 31 decembrie 2012);

               —

               nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;

               —

               a exportat efectiv către Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă a produsului în cauză către Uniune,

         articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista întreprinderilor cooperante neincluse în eșantion și supuse astfel taxei medii ponderate de 24,1 %.
   Articolul 4
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 13 mai 2014.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 al Comisiei din 26 noiembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de sticlă solară din Republica Populară Chineză (JO L 316, 27.11.2013, p. 8).

      (3)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (JO C 58, 28.2.2013, p. 6).

      (4)  Decizia 2012/199/UE a președintelui Comisiei Europene din 29 februarie 2012 privind funcția și mandatul consilierului-auditor în anumite proceduri comerciale (JO L 107, 19.4.2012, p. 5).

      (5)  http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_EU_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf

      (6)  Cauza 338/10 Grunwald Logistik Service (GmbH) (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

      (7)  Tabelele 1-a și 1-b de la pagina 16 din Regulamentul (UE) nr. 513/2013 al Comisiei din 4 iunie 2013 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2013 prin care se supun înregistrării importurile de acest tip originare sau expediate din Republica Populară Chineză (JO L 152, 5.6.2013, p. 5) („Regulamentul provizoriu privind panourile solare”). Conform secțiunii B din regulamentul provizoriu privind panourile solare, produsul care face obiectul anchetei constă în module sau panouri fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și celule și plachete de tipul celor utilizate în modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin. Prin urmare, modulele fotovoltaice cu strat subțire nu fac obiectul anchetei respective, iar consumul acestora nu este acoperit.

      (8)  Constatările regulamentului provizoriu privind panourile fotovoltaice formulate în considerentele 107-109 au fost confirmate în considerentele 245-265 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1238/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse pentru importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (JO L 325, 5.12.2013, p. 1).

      (9)  A se vedea hotărârea din 17 decembrie 2008 în cauza T-462/04 HEG și Graphite India/Consiliul (punctele 161-162).

      (10)  Regulamentul (CE) nr. 119/97 al Consiliului din 20 ianuarie 1997 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Malaysia și Republica Populară Chineză și de percepere cu titlu definitiv a taxelor provizorii instituite (JO L 22, 24.1.1997, p. 1), considerentul 70.

      (11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 457/2011 al Consiliului din 10 mai 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză (JO L 124, 13.5.2011, p. 2), considerentul 76.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles, Belgia.

      (13)  Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 al Comisiei din 26 noiembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de sticlă solară din Republica Populară Chineză (JO L 316, 27.11.2013, p. 8).

      (14)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014 al Comisiei din 13 mai 2014 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (a se vedea pagina 23 din prezentul Jurnal Oficial).

      ANEXA I

         Producători-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion și care nu au beneficiat de examinare individuală

                  Denumire

                  Cod adițional TARIC

                  Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

                  B947

                  Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

                  B948

                  Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

                  B949

                  Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

                  B950

                  Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

                  B951

                  Pilkington Solar Taicang, Limited

                  B952

                  Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

                  B953

                  Novatech Glass Co., Ltd

                  B954

      ANEXA II
      Factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să prezinte următoarele elemente:

                  1.

                  Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.

                  2.

                  Următoarea declarație:
                  „Subsemnatul, certific faptul că sticla solară [suprafața în m2] vândută pentru export către Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost fabricată de către (numele și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

                  3.

                  Data și semnătura reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.