title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 al Comisiei din 20 august 2014 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia

text:
               21.8.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 246/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 904/2014 AL COMISIEI
   din 20 august 2014
   de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7,
   după consultarea statelor membre,
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.1.   Deschiderea procedurii

               (1)

               La 29 noiembrie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a inițiat o anchetă antidumping privind importurile în Uniune de glutamat monosodic originar din Indonezia („țara în cauză”). Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2) („avizul de deschidere”).

               (2)

               La aceeași dată, Comisia a anunțat inițierea unei reexaminări, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 („regulamentul de bază”), a măsurilor antidumping definitive în vigoare care urmează să expire privind importurile de glutamat monosodic originar din Republica Populară Chineză („China”), prin intermediul unui aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (3).

               (3)

               Comisia a inițiat ancheta în urma unei plângeri depuse la 16 octombrie 2013 de către Ajinomoto Foods Europe SAS („reclamantul”), unicul producător de glutamat monosodic din Uniune, reprezentând astfel 100 % din producția totală de glutamat monosodic din Uniune. Plângerea a conținut elemente de probă prima facie privind dumpingul și prejudiciile materiale importante rezultând din acesta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.

         1.2.   Părțile interesate

               (4)

               Prin intermediul avizului de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a transmis o informare oficială reclamantului, producătorilor-exportatori cunoscuți și autorităților indoneziene, importatorilor cunoscuți, furnizorilor, utilizatorilor și operatorilor comerciali recunoscuți pentru preocuparea acestora legată de inițierea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

               (5)

               Părților interesate le-a fost oferită posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la inițierea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau consilierul-auditor pentru Direcția Generală („DG”) Comerț.

               (6)

               De asemenea, tuturor părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.

         (a)   Eșantionarea

               (7)

               Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză și de producători neafiliați implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele statutare, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori și importatorii neafiliați care vor fi supuși anchetei prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit și „eșantionare”).

         1.   Eșantionarea importatorilor neafiliați

               (8)

               Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor importatorilor neafiliați să se declare și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

               (9)

               Paisprezece importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune și a localizării lor geografice în Uniune, un eșantion care cuprinde trei importatori. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Nu au fost formulate observații.

               (10)

               Ulterior, numai una dintre celei trei societăți selectate în eșantion a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar.

         2.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia

               (11)

               Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Indonezia să se declare Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

               (12)

               Patru producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară.

         (b)   Răspunsurile la chestionar și cooperarea

               (13)

               Comisia a trimis chestionare unicului producător din Uniune, celor patru producători-exportatori incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați incluși în eșantion și unui număr de treizeci și trei de utilizatori din Uniune.

               (14)

               S-au primit răspunsuri la chestionar din partea unicului producător din Uniune, din partea unuia dintre cei trei importatori neafiliați incluși în eșantion, din partea unui operator comercial, din partea a trei dintre cei patru producători-exportatori cunoscuți, precum și din partea a cinci utilizatori.

               (15)

               Ancheta a evidențiat existența unei legături între producătorul-exportator necooperant inclus în eșantion și un alt producător-exportator inclus în eșantion care a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar.

               (16)

               Producătorul-exportator cooperant menționat în considerentul 15 a afirmat că nu ar trebui considerat ca având o legătură cu producătorul-exportator necooperant deoarece niciuna dintre societăți nu a avut vreo influență asupra procesului decizional al celeilalte societăți. În plus, producătorul-exportator cooperant a afirmat că nu l-a putut constrânge pe producătorul-exportator necooperant să răspundă la chestionar. Ancheta a constatat că ambele societăți erau deținute de aceleași părți interesate. Prin urmare, societățile respective au fost considerate ca având o legătură în sensul articolului 143 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (4) privind punerea în aplicare a Codului vamal comunitar („Codul vamal”).

               (17)

               Un al treilea producător-exportator cooperant a afirmat că în Indonezia mai există un producător al produsului în cauză care a făcut parte din grupul menționat în considerentul 16, dar care nu s-a declarat. Deși acest producător există în realitate, în cursul anchetei nu s-a descoperit nicio dovadă bazată pe date Eurostat și pe alte surse disponibile care să ateste că acest producător a efectuat exporturi în Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, acestei societăți nu i s-a solicitat să se declare sau să furnizeze informațiile prevăzute în chestionarele destinate producătorilor-exportatori. Mai mult, astfel cum se descrie în considerentul 48, pentru toți producătorii necooperanți din țara în cauză a fost stabilită o taxă reziduală. Această taxă reziduală se bazează pe articolul 18 din regulamentul de bază și este aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.

         (c)   Vizitele de verificare

               (18)

               Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii.

               (19)

               Vizitele de verificare prevăzute la articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediul următoarelor societăți:

                           Producători din Uniune

                                       —

                                       Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franța

                           Importatori

                                       —

                                       Falken Trade, Olsztyn, Polonia

                           Utilizatori

                                       —

                                       AkzoNobel, Amersfoort, Țările de Jos

                                       —

                                       Unilever, Rotterdam, Țările de Jos

                           Producători-exportatori din Indonezia

                                       —

                                       PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonezia

                                       —

                                       PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonezia

                           Importatori afiliați din Uniune

                                       —

                                       CJ Europe GmbH, Schwalbach, Germania

                                       —

                                       Daesang Europe B.V. Amstelveen, Țările de Jos

                           Operator comercial afiliat din Hong Kong

                                       —

                                       CJ China Limited, Hong Kong

         1.3.   Perioada de anchetă și perioada luată în considerare

               (20)

               Ancheta privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada luată în considerare”) (5).

         2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   2.1.   Produsul în cauză

               (21)

               Produsul în cauză este glutamatul monosodic („MSG”) originar din Indonezia, care în prezent se încadrează la codul NC ex 2922 42 00 („produsul în cauză”). MSG este un aditiv alimentar și este utilizat în special ca amplificator de aromă pentru supe, ciorbe, pește și preparate din carne, amestecuri de condimente și alimente gata preparate și este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diferite dimensiuni. MSG este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții.

               (22)

               Acesta este obținut în special prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr).

         2.2.   Produsul similar

               (23)

               Ancheta a evidențiat faptul că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia, precum și produsul realizat și vândut pe piața din Uniune de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări de bază.

               (24)

               O parte interesată a afirmat că exista o diferență semnificativă, din punctul de vedere al calității, între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. S-a afirmat că, din cauza acestei diferențe în materie de calitate, MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața din Uniune și MSG importat din Indonezia nu suntechivalente și, prin urmare, nu trebuie să fie considerate ca fiind produse similare. Această afirmație a rămas nefondată și a fost în contradicție cu constatările anchetei, care nu au evidențiat nicio diferență în materie de calitate între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. De fapt, mai mulți utilizatori au cumpărat MSG produs atât de industria din Uniune, cât și de cea din Indonezia și l-au utilizat pentru aceleași aplicații sau pentru aplicații similare. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

               (25)

               Pe baza celor de mai sus, produsul în cauză, produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia și produsul realizat și vândut în Uniune de industria din Uniune sunt considerate, prin urmare, în această etapă, drept produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         3.   DUMPINGUL

   3.1.   Valoarea normală

               (26)

               Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru fiecare producător-exportator cooperant a fost reprezentativă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă către clienții independenți de pe piața internă al fiecărui producător-exportator reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a constatat că vânzările totale de produs similar ale fiecărui producător-exportator cooperant pe piața internă au fost reprezentative.

               (27)

               Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândut pe piața internă care au fost identice sau comparabile cu tipurile de produs vândut la export către Uniune.

               (28)

               Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant pe propria piață internă, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți pe parcursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. Comisia a stabilit că vânzările producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia au constituit cantități reprezentative pentru piața indoneziană în raport cu produsul în cauză exportat către Uniune de către aceiași producători-exportatori.

               (29)

               Comisia a verificat apoi dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției vânzărilor rentabile către clienți independenți de pe piața internă, pe parcursul perioadei de anchetă.

               (30)

               Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu sunt rentabile, dacă:

                           1.

                           volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și

                           2.

                           prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv a fost mai mare sau egal cu costul de producție unitar.

               (31)

               În acest caz, vânzările pe piața internă ale tuturor producătorilor-exportatori au fost rentabile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție al tuturor tipurilor de produs. În consecință, pentru toți producătorii-exportatori cooperanți, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor aferente tuturor vânzărilor pe piața internă pe parcursul perioadei de anchetă.

         3.2.   Prețul de export

               (32)

               Producătorii-exportatori cooperanți au exportat către Uniune, fie direct clienților independenți, fie prin intermediul unor societăți afiliate situate în Uniune și în afara acesteia.

               (33)

               Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză direct clienților independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

               (34)

               Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză către Uniune prin intermediul unor societăți afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima oară clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost operate ajustări pentru profiturile realizate (a se vedea considerentul 35) și pentru toate costurile declarate între import și revânzare, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale.

               (35)

               În acest sens, marja de profit realizată de societățile afiliate nu a putut fi utilizată, deoarece a fost considerată nefiabilă. Un importator neafiliat a cooperat, însă informațiile privind rentabilitatea acestuia au fost confidențiale și nu au putut fi divulgate altor părți terțe. Prin urmare și în absența oricărei alte informații, o marjă de profit de 5 % a fost utilizată pentru determinarea prețului de export. Această marjă a fost considerate rezonabilă, întrucât a mai fost utilizată în cadrul unei proceduri anterioare cu privire la un alt produs chimic fabricat de o industrie similară (6).

               (36)

               Cei doi producători-exportatori cooperanți au afirmat că prețurile de export pentru primii lor clienți afiliați au fost determinate în mod independent și că stabilirea prețului de export ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe prețul de vânzare aplicat de producătorul-exportator din Indonezia primului client afiliat, mai degrabă decât pe un preț de export construit. Aceștia au susținut faptul că prețurile lor de vânzare către primii clienți afiliați s-au situat la același nivel cu prețurile pentru clienții neafiliați din Uniune.

               (37)

               Ancheta a evidențiat că, în ciuda unor niveluri de preț similare, prețurile de transfer între societățile afiliate nu s-au situat la un nivel care să permită importatorilor afiliați să obțină un profit rezonabil în Uniune. De asemenea, nu poate fi exclus faptul că au apărut anumite costuri între societățile afiliate și faptul că a existat o compensație încrucișată prin intermediul altor produse. Pe această bază, s-a concluzionat că prețul de transfer intern nu a reflectat valoarea de piață corespunzătoare a produsului în cauză în momentul comparării cu vânzările către clienți independenți.

               (38)

               Prin urmare, prețul de transfer între societățile afiliate nu poate fi considerat stabilit în mod independent, iar afirmațiile respective au fost respinse. Prețurile de export practicate de ambii producătorii-exportatori prin intermediul părților afiliate au fost așadar construite în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, astfel cum a fost descris mai sus, în considerentele 34 și 35.

         3.3.   Comparația

               (39)

               Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică.

               (40)

               În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

               (41)

               Astfel, s-au operat ajustări în ceea ce privește impunerile la import, rabaturile, costurile de transport, de asigurare, de manipulare, de încărcare și auxiliare, de ambalare, de creditare, comisioanele și cheltuielile cu serviciile bancare, în toate cazurile în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor.

               (42)

               Un producător-exportator a exportat MSG prin intermediul unei societăți comerciale situate în afara Uniunii care ulterior a vândut produsul unui importator afiliat din Uniune care, la rândul său, a vândut produsul unor clienți neafiliați din Uniune. Pentru aceste vânzări, a fost operată o ajustare a marjei percepute de operatorul comercial în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază.

               (43)

               Un producător-exportator a solicitat o ajustare a valorii normale pentru stimulente și costuri promoționale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a constatat că aceste costuri nu au fost direct legate de vânzările individuale pe piața internă și, prin urmare, nu s-a putut demonstra că comparabilitatea prețurilor a fost afectată de aceste costuri. Prin urmare, acest argument a fost respins.

               (44)

               Doi producători-exportatori au solicitat o ajustare a valorii normale pentru costurile aferente transportului de marfă în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază. Costurile transportului intern de marfă au fost calculate incluzând costurile suportate pentru deplasarea mărfurilor de la fabrică la depozit. Totuși, aceste costuri au fost considerate costuri interne cu logistica și, prin urmare, nu sunt eligibile pentru a fi considerate o ajustare a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază.

               (45)

               O parte interesată a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate (≥ 99 %), astfel cum sunt definite în Directiva 2008/84/CE a Comisiei (7). Respectiva parte interesată a susținut faptul că, deși MSG exportat in Uniune trebuie să respecte aceste cerințe, în cazul produsului vândut pe piața internă din Indonezia nu au fost aplicabile astfel de cerințe. Prin urmare, operarea unei ajustări a valorii normale pe baza diferențelor dintre caracteristicile fizice și chimice ale produsului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază ar putea fi justificată.

               (46)

               Totuși, partea interesată în cauză nu și-a cuantificat declarația, dat fiind că nu a furnizat nicio estimare rezonabilă a valorii de piață a diferenței invocate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare toate diferențele posibile în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu același nivel de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute pe piața internă din Indonezia, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins.

         3.4.   Marja de dumping

               (47)

               Pentru cei doi producători-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

               (48)

               În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Ar trebui remarcat faptul că un producător-exportator a ales în mod deliberat să nu coopereze în cadrul anchetei, astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus. Prin urmare, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut. În conformitate cu articolul 18 alineatul (6), Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul celei mai ridicate marje de dumping legate de volumele de export reprezentative ale unuia dintre producătorii-exportatori pe deplin cooperanți și verificați, ținând cont, de asemenea, pe o bază medie ponderată, de marja de dumping stabilită pentru producătorul-exportator cooperant care a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant.

               (49)

               Pe această bază, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul „CIF” (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

                           Societatea

                           Marja de dumping provizorie (%)

                           PT. Cheil Jedang Indonesia

                           7,0

                           PT. Miwon Indonesia

                           13,3

                           Toate celelalte societăți

                           28,4

         4.   PREJUDICIUL

   4.1.   Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii

               (50)

               Produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (51)

               Întrucât industria din Uniune nu este constituită decât de un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate.

         4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

               (52)

               Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din Indonezia și din alte țări terțe, pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare.

               (53)

               S-a afirmat că producătorul cooperant din Uniune trebuie să fie exclus din industria din Uniune, deoarece a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant din Indonezia, și că ancheta trebuie încheiată. Totuși, în acest caz nu este necesar ca producătorul cooperant să fie exclus din industria din Uniune, în pofida relației sale cu producătorul-exportator necooperant din Indonezia, întrucât acest unic producător din Uniune a cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei și a făcut obiectul unei verificări complete. În plus, lipsa cooperării din partea producătorului-exportator din Indonezia nu a avut niciun impact asupra fiabilității datelor colectate de la producătorul din Uniune. Prin urmare, argumentul ar trebui respins.

               (54)

               Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 1

                  Consumul de MSG la nivelul Uniunii (tone)

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                              Indice (exercițiul financiar 2010/exercițiul financiar 2011 = 100)

                              100

                              87

                              93

                              98

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

               (55)

               Consumul la nivelul Uniunii a scăzut între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 și a înregistrat din nou o ușoară creștere pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și al perioadei de anchetă. În ansamblu, consumul a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea consumului între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 se datorează în principal unei scăderi a vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune, rezultată din scăderea producției în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 68). Importurile s-au menținut la niveluri similare pe parcursul ambelor exerciții. Creșterea consumului pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 este aproape exclusiv rezultatul unei creșteri a importurilor, deoarece vânzările industriei din Uniune au rămas în mare măsură la același nivel. În fine, pe parcursul perioadei de anchetă, în timp ce vânzările industriei din Uniune au înregistrat o nouă scădere, volumul importurilor a crescut în mod considerabil, în special volumul importurilor din Indonezia (a se vedea considerentul 57).

         4.3.   Importurile din țara în cauză

   4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

               (56)

               Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost stabilit în considerentul 52.

               (57)

               Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 2

                  Volumul importurilor (tone)

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Volumul importurilor din Indonezia (tone)

                           8 638

                           9 478

                           18 317

                           24 385

                           Indice

                              100

                              110

                              212

                              282

                           Indicele
                           cotei de piață

                              100

                              126

                              227

                              287

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

               (58)

               Volumul importurilor din Indonezia aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au înregistrat creșteri constante și semnificative de 182 % de la 8 638 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 24 385 de tone în perioada de anchetă.

               (59)

               Cota de piață corespunzătoare aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a crescut cu 187 %, în pofida scăderii generale a consumului (– 2 %).

         4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

               (60)

               Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare.

               (61)

               Prețul mediu al importurilor din Indonezia către Uniune a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 3

                  Prețuri de import (EUR/tonă)

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Indonezia

                           1 266

                           1 279

                           1 226

                           1 162

                           Indice

                              100

                              101

                              97

                              92

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

               (62)

               Prețul mediu de import al MSG provenind din Indonezia a înregistrat o ușoară creștere în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, după care a înregistrat o scădere în cursul exercițiului financiar 2012/2013 și o nouă scădere pe parcursul perioadei de anchetă. Prețurile medii de import ale MSG provenind din Indonezia au înregistrat o scădere totală de 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (63)

               Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:

                           —

                           prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al industriei din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și

                           —

                           prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs, percepute la import de către producătorii indonezieni cooperanți de la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.

               (64)

               După cum s-a menționat mai sus, în considerentul 46, un producător-exportator a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate impuse de legislația Uniunii. Acest producător-exportator a susținut faptul că nicio astfel de cerință nu a fost aplicabilă produselor importate din Indonezia și utilizate în sectorul nealimentar și că, prin urmare, o ajustare pe baza caracteristicilor fizice și chimice poate fi justificată în condițiile comparării cu produsul vândut pe piața Uniunii. Totuși, producătorul-exportator în cauză nu a cuantificat această declarație. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare orice posibile diferențe în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu aceleași niveluri de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a fost respins.

               (65)

               O parte interesată a susținut că, pentru calcularea subcotării pentru importurile din Indonezia, trebuie să se țină seama de efectul fluctuațiilor valutare. Într-adevăr, efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor practicate de industria din Uniune este examinat, în mod esențial, prin stabilirea, printre altele, a unei subcotări a prețului. În cazul de față, au fost comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului au fost însă convertite în EUR, pentru a avea o bază comparabilă. În consecință, în cazul de față, utilizarea cursului de schimb garantează că diferența de preț este stabilită pe o bază comparabilă. Prin urmare, argumentul a fost respins.

               (66)

               Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a industriei din Uniune înregistrată pe parcursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 0 % și 5 % pentru importurile din Indonezia pe piața din Uniune.

         4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

   4.4.1.   Observații generale

               (67)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare.

         4.4.2.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

               (68)

               Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 4

                  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Volumul producției
                           Indice

                              100

                              95

                              107

                              91

                           Capacitate de producție
                           Indice

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Gradul de utilizare a capacității de producție
                           Indice

                              100

                              95

                              107

                              91

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare.

               (69)

               Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei luate în considerare. În timp ce în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 producția a scăzut, în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 aceasta a crescut, atingând nivelurile cele mai scăzute din perioada de anchetă. Ancheta a evidențiat faptul că fluctuațiile au fost cauzate în principal de opririle în vederea lucrărilor de întreținere întreprinse de industria din Uniune o dată la 15 luni și de condițiile meteorologice nefavorabile din iarna 2010/2011 care au dus la întreruperea aprovizionării cu una dintre principalele materii prime (amoniac). Pe parcursul perioadei de anchetă, oprirea în scopul efectuării lucrărilor de întreținere a fost prelungită în încercarea de a reduce stocurile mari. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (70)

               Capacitatea de producție a rămas în general stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (71)

               Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut inițial pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012, a crescut apoi pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013, pentru a scădea din nou pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în paralel cu scăderea volumului producției.

         4.4.3.   Volumul vânzărilor și cota de piață

               (72)

               Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 5

                  Volumul vânzărilor și cota de piață

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Volumul vânzărilor pe piața Uniunii
                           Indice

                              100

                              84

                              85

                              83

                           Cota de piață
                           Indice

                              100

                              96

                              91

                              85

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare, Eurostat.

               (73)

               Volumul vânzărilor de MSG ale industriei din Uniune a scăzut cu 17 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul vânzărilor a scăzut mai ales în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, în timp ce, pe parcursul exercițiilor care au urmat, a rămas relativ stabil. Scăderea volumului vânzărilor și, în paralel, scăderea consumului și creșterea importurilor din Indonezia au condus la o scădere totală a cotei de piață a industriei din Uniune cu aproximativ 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, ceea ce a coincis cu o creștere a cotelor de piață ale importurilor din Indonezia pe parcursul aceleiași perioade. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, cotele de piață ale industriei din Uniune au continuat că scadă constant, în timp ce volumele și cotele de piață ale importurilor din Indonezia au înregistrat o creștere substanțială.

         4.4.4.   Creșterea

               (74)

               În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 17 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 15 % la nivelul cotei de piață.

         4.4.5.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (75)

               Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 6

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Numărul de angajați
                           Indice

                              100

                              103

                              107

                              108

                           Productivitate (unitate/angajat)
                           Indice

                              100

                              92

                              100

                              85

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare.

               (76)

               Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut continuu, în ansamblu, cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această creștere se datorează, în principal, integrării unei foste societăți afiliate în 2011 și extinderii departamentului de întreținere al industriei din Uniune.

               (77)

               Productivitatea a scăzut ca urmare a coroborării unei creșteri a gradului de ocupare a forței de muncă cu scăderea producției, astfel cum se indică în tabelul 4 din considerentul 68.

         4.4.6.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

               (78)

               Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping reale asupra industriei din Uniune este considerabil, dat fiind volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

               (79)

               Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma efectului dumpingului prejudiciabil anterior cauzat de importurile aceluiași produs originar din China. Aceste măsuri fac în prezent obiectul unei anchete de reexaminare care se efectuează în paralel, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, astfel cum e menționează în considerentul 2.

         4.4.7.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

               (80)

               Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 7

                  Prețurile medii de vânzare

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)
                           Indice

                              100

                              107

                              101

                              97

                           Costul de producție unitar (EUR/tonă)
                           Indice

                              100

                              120

                              124

                              130

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare.

               (81)

               Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut inițial cu 7 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, dar de atunci a scăzut constant până în perioada de anchetă. Creșterea prețului în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 poate fi considerată o consecință a creșterii costurilor pe parcursul aceleiași perioade, deși creșterea costurilor a fost mai accentuată decât creșterea prețurilor. În același timp, importurile din Indonezia au crescut și au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune. În consecință, prețurile industriei din Uniune au scăzut cu 6 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 și cu încă 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă.

               (82)

               Costul de producție unitar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 30 %. Începând cu exercițiul financiar 2011/2012, s-a înregistrat o creștere constantă care s-a datorat în principal unei creșteri a costurilor cu materia primă și cu forța de muncă. După cum s-a menționat mai sus, această creștere a costurilor nu a putut fi absorbită de o creștere echivalentă a prețurilor din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping.

         4.4.8.   Costurile cu forța de muncă

               (83)

               Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 8

                  Costurile medii cu forța de muncă per angajat

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
                           Indice

                              100

                              117

                              125

                              124

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare.

               (84)

               Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 24 %. Acest lucru poate fi explicat în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru îmbunătățirea performanței personalului și a lucrătorilor săi în vederea optimizării procesului de producție.

         4.4.9.   Stocurile

               (85)

               Nivelurile stocurilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 9

                  Stocuri

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Stocuri finale
                           Indice

                              100

                              82

                              164

                              143

                           Stocuri finale ca procentaj din producție
                           Indice

                              100

                              86

                              153

                              156

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare.

               (86)

               Stocurile finale totale au crescut cu 43 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013, stocurile au crescut ca urmare a creșterii producției, în timp ce vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas aproape stabile. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei decizii de scădere a producției în încercarea de a reduce nivelurile ridicate ale stocurilor.

               (87)

               Stocurile finale ca procentaj din producție au scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, însă aproape s-au dublat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013. Acestea au continuat să crească între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă. În ansamblu, acestea au crescut cu 56 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă trebuie analizată în contextul creșterii volumului importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping, în timp ce vânzările Uniunii au rămas aproape stabile pe parcursul aceleiași perioade.

         4.4.10.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

               (88)

               Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 10

                  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați din Uniune (% din cifra de afaceri din vânzări)
                           Indice

                              100

                              30

                              – 31

                              – 80

                           Fluxul de lichidități (în EUR)
                           Indice

                              100

                              39

                              – 48

                              – 19

                           Investițiile (în EUR)
                           Indice

                              100

                              182

                              143

                              197

                           Randamentul investițiilor
                           Indice

                              100

                              14

                              – 61

                              – 110

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare.

               (89)

               Comisia a stabilit rentabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, rentabilitatea a scăzut semnificativ, dar a rămas totuși pozitivă. Începând cu exercițiul financiar 2012/2013, rentabilitatea a devenit negativă. Aceasta a scăzut și mai mult pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, rentabilitatea a scăzut cu 180 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această evoluție a fost cauzată, în principal, de presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au intrat în Uniune cu prețuri de dumping și nu au permis industriei din Uniune să stabilească propriile prețuri în conformitate cu creșterea costurilor.

               (90)

               Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a indicat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică o scădere continuă pe parcursul perioadei luate în considerare, cu rezultate negative începând cu exercițiul financiar 2012/2013. Această tendință s-a accentuat în perioada de anchetă. În ansamblu, fluxul net de lichidități a scăzut cu 119 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (91)

               Investițiile au crescut cu 97 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Deși industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma unor practici de dumping anterioare ale producătorilor-exportatori chinezi înainte de perioada luată în considerare, aceasta a început să își îmbunătățească situația și a devenit rentabilă de la începutul perioadei luate în considerare până în exercițiul financiar 2011/2012. În aceste circumstanțe, au fost efectuate mai multe investiții care nu au mai putut fi amânate, ceea ce explică creșterea semnificativă a nivelurilor de investiții în cursul exercițiului financiar 2011/2012 și al exercițiilor ulterioare.

               (92)

               Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. La fel ca în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor rezultat din producerea și din vânzarea produsului similar a fost negativ începând cu exercițiul financiar 2012/2013, reflectând tendința negativă a rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut cu 210 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (93)

               Ținând seama de scăderea rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ.

         4.4.11.   Concluzie privind prejudiciul

               (94)

               Aproape toți indicatorii principali de prejudiciu au prezentat o tendință negativă. Astfel, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul producției și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu aproape 9 %, iar volumul vânzărilor a scăzut cu 17 %. În încercarea de a compensa pierderile acumulate la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, prețurile medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce costurile de producție au crescut, în paralel, cu peste 30 %. În consecință, rentabilitatea, care a fost pozitivă la începutul perioadei luate în considerare, a scăzut și a devenit negativă pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și a continuat să scadă pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendințe negative similare au putut fi observate și în cazul fluxului net de lichidități și al randamentului investițiilor.

               (95)

               Ocuparea forței de muncă a crescut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare poate fi explicată prin integrarea unei foste societăți afiliate în 2011 și prin extinderea departamentului de întreținere al industriei din Uniune. Investițiile au indicat, de asemenea, o tendință pozitivă. Acestea au fost legate, în principal, de măsurile de prevenire și de cerințele în materie de securitate, dar nu au fost legate de nicio creștere a capacității. Prin urmare, aceste tendințe pozitive nu exclud existența unui prejudiciu.

               (96)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

         5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

               (97)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia a asigurat faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Acești factori sunt:

                           (a)

                           efectul importurilor din China;

                           (b)

                           importurile din alte țări terțe;

                           (c)

                           evoluția consumului de la nivelul Uniunii;

                           (d)

                           performanța la export a industriei din Uniune;

                           (e)

                           deficiențele industriei din Uniune;

                           (f)

                           criza financiară;

                           (g)

                           investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță;

                           (h)

                           costul materiilor primei și alte costuri.

         5.1.   Efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping

               (98)

               Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile de MSG originar din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat nivelul volumului și al prețurilor importurilor care au făcut obiectul anchetei și măsura în care acestea au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

               (99)

               În urma anchetei, s-a constatat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor cu prețuri reduse din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping a crescut cu 182 %, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață de aproximativ 187 % în aceeași perioadă. Acest lucru a coincis cu o pierdere la nivelul volumului vânzărilor de 17 % și cu o pierdere la nivelul cotei de piață de 15 %, suferite de industria din Uniune. De asemenea, acest lucru a dus la o pierdere de 71 % la nivelul cotei de piață a importurilor totale din alte țări terțe.

               (100)

               În același timp, prețurile aferente importurilor din Indonezia au scăzut cu 8 %. Importurile din Indonezia au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu și-a putut majora prețurile în conformitate cu creșterea costurilor suportate, ci, dimpotrivă, a fost nevoită să scadă respectivele prețuri pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a dus la o scădere considerabilă a rentabilității, care s-a materializat în pierderi începând cu exercițiul financiar 2012/2013 și care s-a accentuat în perioada de anchetă.

               (101)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că deteriorarea situației industriei din Uniune a coincis cu creșterea substanțială a importurilor originare din Indonezia cu prețuri de dumping și că importurile din Indonezia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

         5.2.   Efectele altor factori

   5.2.1.   Efectul importurilor din China

               (102)

               Importurile din China fac în prezent obiectul unor taxe antidumping. Volumul importurilor a crescut cu 65 %, cu o creștere corespunzătoare a cotei de piață de 68 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Totuși, atât volumele, cât și cota de piață au rămas la niveluri scăzute pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile practicate de China au scăzut semnificativ, cu 20 %, pe parcursul perioadei luate în considerare. Luând în considerare taxele antidumping aflate în vigoare, acestea nu au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune.

               (103)

               În aceste condiții, nu se poate considera că importurile din China au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.

                  Tabelul 11

                  Importurile din China

                           Țara

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           China

                           Volum (tone)

                           1 518

                           758

                           1 923

                           2 509

                           Indice

                              100

                              50

                              127

                              165

                           Cota de piață Indice

                              100

                              57

                              136

                              168

                           Preț mediu (EUR/tonă) (8)

                           1 234

                           1 199

                           1 143

                           992

                           Indice

                              100

                              97

                              93

                              80

                              Sursa: Eurostat și răspunsuri la chestionare.

         5.2.2.   Importurile din alte țări terțe

               (104)

               Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 12

                  Importurile din alte țări terțe

                           Țara

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Brazilia

                           Volum (tone)

                           2 321

                           969

                           1 070

                           889

                           Indice

                              100

                              42

                              46

                              38

                           Cotă de piață Indice

                              100

                              48

                              49

                              39

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           1 218

                           1 306

                           1 402

                           1 365

                           Indice

                              100

                              107

                              115

                              112

                           Republica Coreea

                           Volum (tone)

                           1 248

                           2 157

                           923

                           802

                           Indice

                              100

                              173

                              74

                              64

                           Cotă de piață Indice

                              100

                              198

                              79

                              65

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           1 231

                           1 296

                           1 293

                           1 277

                           Indice

                              100

                              105

                              105

                              104

                           Vietnam

                           Volum (tone)

                           5 707

                           6 042

                           1 820

                           769

                           Indice

                              100

                              106

                              32

                              13

                           Cotă de piață Indice

                              100

                              121

                              34

                              14

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           1 284

                           1 291

                           1 361

                           1 318

                           Indice

                              100

                              101

                              106

                              103

                           Alte țări terțe

                           Volum (tone)

                           993

                           681

                           478

                           434

                           Indice

                              100

                              69

                              48

                              44

                           Cotă de piață Indice

                              100

                              79

                              52

                              45

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           1 594

                           1 718

                           2 044

                           2 001

                           Indice

                              100

                              108

                              128

                              126

                           Total alte țări terțe

                           Volum (tone)

                           10 268

                           9 848

                           4 291

                           2 894

                           Indice

                              100

                              96

                              42

                              28

                           Cotă de piață Indice

                              100

                              110

                              45

                              29

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           1 293

                           1 323

                           1 433

                           1 424

                           Indice

                              100

                              102

                              111

                              110

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

               (105)

               Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut, în ansamblu, de la 10 268 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 2 894 de tone în perioada de anchetă, adică cu 72 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a scăzut cu 71 % în aceeași perioadă. În perioada de anchetă, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a reprezentat doar aproximativ o pătrime din nivelul înregistrat de aceasta pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011. În ansamblu, prețurile importurilor din țările terțe au crescut cu 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (106)

               O parte interesată a afirmat că totalul importurilor, inclusiv cele din Indonezia, a rămas stabil pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (107)

               Această afirmație a fost în contradicție cu statisticile disponibile pe care se bazează constatările anchetei, după cum se indică în tabelul 13 de mai jos. Într-adevăr, totalul importurilor în Uniune a crescut cu 46 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

                  Tabelul 13

                  Importuri totale

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Importuri totale

                           Volum (tone)

                           20 424

                           20 084

                           24 531

                           29 788

                           Indice

                              100

                              98

                              120

                              146

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.

               (108)

               Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că importurile din alte țări terțe nu au întrerupt legătura de cauzalitate dintre efectul importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

         5.2.3.   Evoluția consumului la nivelul Uniunii

               (109)

               Consumul la nivelul Uniunii a indicat doar o ușoară scădere de 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, ceea ce nu poate explica scăderea cu 17 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune și cu 15 % a cotei sale de piață. Astfel, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că evoluția consumului nu a contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

         5.2.4.   Performanța la export a industriei din Uniune

               (110)

               Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

                  Tabelul 14

                  Performanța la export a industriei din Uniune

                           Exercițiul financiar 2010/2011

                           Exercițiul financiar 2011/2012

                           Exercițiul financiar 2012/2013

                           PA

                           Volumul exporturilor
                           Indice

                              100

                              249

                              234

                              222

                           Prețul unitar mediu
                           Indice

                              100

                              107

                              101

                              95

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare.

               (111)

               Volumul exporturilor efectuate de către industria din Uniune a crescut pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012 și apoi a scăzut ușor în exercițiile următoare până în perioada de anchetă. Volumul respectiv aproape s-a dublat pe parcursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile exporturilor au înregistrat o ușoară scădere (cu 5 %). Creșterea vânzărilor la export a compensat parțial pierderile legate de volumul vânzărilor și de cota de piață în Uniune. De fapt, într-un context caracterizat printr-o puternică presiune asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping, dacă vânzările la export nu ar fi crescut, pierderea economiilor de scară și impactul asupra costului unitar al producției industriei din Uniune ar fi fost și mai mari. Prin urmare, performanța la export a industriei din Uniune nu ar fi putut avea un impact negativ asupra situației prejudiciabile.

               (112)

               Anumite părți interesate au afirmat că reducerea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii reprezintă consecința vânzărilor sale de MSG la export către o societate afiliată de prelucrare a alimentelor din Turcia, recent achiziționată. Acest argument nu a fost susținut cu probe. În plus, în urma anchetei s-a constatat faptul că industria din Uniune a achiziționat societatea de prelucrare a alimentelor numai după încheierea perioadei de anchetă. Acest lucru nu ar fi putut avea niciun impact asupra situației industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a concluzionat că vânzările industriei din Uniune către societatea sa afiliată din Turcia nu a întrerupt legătura de cauzalitate.

         5.2.5.   Presupusele deficiențe ale industriei din Uniune

               (113)

               O parte interesată a afirmat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de deficiențele inerente ale procesului de producție al industriei din Uniune. Totuși, această parte interesată nu a făcut referire la nicio deficiență specifică și afirmația sa rămâne nefondată. De asemenea, ancheta nu a evidențiat vreo potențială deficiență a industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument a fost respins. Pe această bază, s-a concluzionat că presupusele deficiențe ale industriei din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

         5.2.6.   Criza financiară

               (114)

               Potrivit unei părți, criza financiară se află la originea prejudiciului important suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, piața MSG din Uniune nu a fost volatilă, fiind afectată numai marginal de criza financiară mondială. Dacă situația ar fi fost diferită și dacă pierderile suferite de industria din Uniune ar fi fost cauzate într-adevăr de criza financiară mondială, același lucru s-ar fi întâmplat și în cazul altor concurenți de pe piața MSG. După cum reiese, producătorii indonezieni de MSG au avut capacitatea de a-și crește volumul vânzărilor pe piața Uniunii, în ciuda crizei financiare mondiale. Așadar, nu există niciun motiv pentru a presupune că industria din Uniune ar fi fost mai grav afectată de criza financiară mondială decât industria similară din Asia. Prin urmare, acest argument trebuie respins. Pe această bază, s-a concluzionat că efectele crizei financiare nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

         5.2.7.   Investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță

               (115)

               O parte interesată a susținut faptul că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de investițiile semnificative impuse de respectarea reglementărilor în materie de siguranță aplicabile în Uniune.

               (116)

               Totuși, în urma anchetei s-a constatat că investițiile legate de cerințele UE în materie de siguranță au rămas scăzute față de alte investiții pe parcursul întregii perioade luate în considerare. O parte semnificativă a investițiilor efectuate de industria din Uniune au reprezentat-o investițiile în întreținerea preventivă. Cea mai importantă creștere la nivelul investițiilor s-a înregistrat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012. Această creștere este explicată prin faptul că industria din Uniune, aflată încă în curs de redresare în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China, a trebuit să își amâne investițiile destinate întreținerii preventive până după perioada pierderilor. Imediat după ce taxele asupra importurilor din China au început să producă efecte pe piață, industria din Uniune a putut realiza din nou profit și a putut reveni la nivelurile normale de investiții. În perioadele care au urmat, investițiile au rămas la un nivel similar și au continuat să acopere în principal întreținerea. Nu a fost efectuată nicio investiție cu scopul de a crește capacitatea, aceasta rămânând stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. Pe această bază s-a concluzionat că investițiile realizate de industria din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

         5.2.8.   Costul materiilor primei și alte costuri

               (117)

               Mai multe părți au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de creșterea semnificativă a prețului principalelor materii prime, și anume zahărul industrial, amoniacul, soda caustică și acidul sulfuric.

         Zahărul industrial

               (118)

               Zahărul industrial reprezintă unul dintre principalii factori de cost din costul total de producție al industriei din Uniune. Într-adevăr, astfel cum a fost descris în considerentul 81, costul unitar de producție al industriei din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare, inclusiv costul zahărului industrial. Potrivit statisticilor publicate (9), prețul mediu pentru zahărul industrial din Uniune, deși a înregistrat o ușoară creștere între exercițiul financiar 2010/2011 și jumătatea anului 2012, a rămas sub prețul pieței mondiale. Ulterior, atât prețul zahărului industrial din Uniune, cât și prețul de pe piața mondială al zahărului industrial au scăzut și s-au stabilizat la un nivel similar. Prin urmare, argumentul potrivit căruia creșterea prețurilor zahărului a constituit cauza prejudiciului este nefondat și trebuie respins.

         Produse chimice

               (119)

               Costul amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric suportat de industria din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare în paralel cu prețul acestor produse la nivel internațional. Această creștere a prețului nu a fost, așadar, limitată la industria din Uniune, ci a afectat și operatori din țări terțe. În acest context, creșterea prețului amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric nu poate fi considerată ca reprezentând o cauză a prejudiciului important suferit de industria din Uniune.

         Altele

               (120)

               O altă parte interesată a afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de costuri mai mari cu energia, de costuri mai mari cu forța de muncă și de costuri mai mari cu ambalarea. Deși ancheta a evidențiat faptul că acești factori de cost au crescut într-adevăr pe parcursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentele 81 și 83), Comisia a stabilit, de asemenea, că industria din Uniune nu a putut reflecta, nici măcar parțial, această creștere a costurilor în prețul său de vânzare, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Indonezia. Creșterea costului acestor factori nu a putut fi considerată, așadar, ca reprezentând cauza prejudiciului important suferit de industria din Uniune.

         5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

               (121)

               Analiza de mai sus indică o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață a importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping între exercițiul financiar 2010/2011 și perioada de anchetă, precum și o scădere a prețurilor importurilor pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (122)

               Această creștere a cotei de piață a importurilor cu prețuri reduse din Indonezia a coincis cu o scădere semnificativă a cotei de piață a industriei din Uniune și a determinat, alături de o presiune descendentă asupra prețurilor, pierderi substanțiale pentru industria din Uniune.

               (123)

               Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria din Uniune a evidențiat că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ.

               (124)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping și că ceilalți factori nu au întrerupt legătura de cauzalitate.

               (125)

               Comisia a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Efectele importurilor din China și din alte țări terțe, ale evoluției consumului, ale performanței la export a industriei din Uniune, ale presupuselor deficiențe ale industriei din Uniune, ale crizei financiare, ale investițiilor și ale cerințelor de reglementare ale UE în materie de siguranță, precum și ale costului materiilor prime și ale altor costuri asupra evoluției negative a industriei din Uniune au fost limitate.

         6.   INTERESUL UNIUNII

   6.1.   Observație preliminară

               (126)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale operatorilor comerciali, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale furnizorilor de materii prime.

         6.2.   Interesul industriei din Uniune

               (127)

               Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. Aproape toți indicatorii de prejudiciu au prezentat tendințe negative, în special volumul producției, volumul vânzărilor, cota de piață și rentabilitatea, care s-au deteriorat pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendința descendentă a fost stabilită, de asemenea, și pentru alți indicatori legați de performanța financiară, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. Pe parcursul aceleiași perioade stocurile au crescut.

               (128)

               În urma instituirii de măsuri, se preconizează că prețurile importurilor vor crește și industria din Uniune va fi eliberată de presiunea asupra prețurilor exercitată în prezent de importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, industria din Uniune ar trebui să își poată majora prețurile pentru a reflecta creșterea costurilor și pentru a atinge treptat niveluri de rentabilitate. Acest lucru va avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra producției și volumului de vânzări. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca situația industriei din Uniune să se deterioreze și mai mult. Este foarte probabil să aibă loc pierderi suplimentare la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping va continua, iar industria din Uniune va fi obligată să se alinieze la nivelurile scăzute ale prețurilor din Uniune. Într-un astfel de scenariu, industria din Uniune va continua să înregistreze pierderi semnificative. Nu este exclus ca, din cauza reducerii volumului vânzărilor și al producției, precum și a pierderilor ridicate, industria din Uniune să fie obligată să înceteze complet producția pe termen mediu, cu pierderea subsecventă a locurilor de muncă la nivelul Uniunii. Aceasta ar face ca Uniunea să devină dependentă de importatori din țări terțe.

               (129)

               Prin urmare, s-a concluzionat, în această etapă, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.

         6.3.   Interesul importatorilor/operatorilor comerciali

               (130)

               Paisprezece societăți s-au prezentat în urma publicării avizului de deschidere. Trei importatori neafiliați au fost incluși în eșantion și au primit chestionare, însă doar unul a răspuns la acestea. Această societate a făcut obiectul unei verificări la fața locului.

               (131)

               Importurile de MSG din Indonezia au reprezentat mai puțin de 15 % din cifra de afaceri a importatorului. Comisia a considerat că, deși activitatea legată de MSG poate fi afectată în mod negativ înainte de instituirea taxelor, societatea va rămâne, în general, rentabilă.

               (132)

               Un operator comercial din Uniune implicat în revânzarea de MSG pe piața Uniunii și în afara acesteia s-a declarat pe parcursul perioadei de anchetă. Acest operator comercial a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar și de la importatori de MSG din Indonezia și din țări terțe. Activitatea legată de MSG a operatorului comercial în cauză a fost marginală în raport activitatea sa globală. Pe această bază, s-a considerat că orice impact al măsurilor antidumping asupra situației sale va fi neglijabil.

         6.4.   Interesul utilizatorilor

               (133)

               Utilizatorii desfășoară activități în principal în sectorul „alimentelor și băuturilor” care utilizează MSG pentru producerea de amestecuri de condimente, supe și alimente gata preparate. De asemenea, MSG este utilizat în aplicații „nealimentare” specifice, de exemplu în producția de detergenți.

               (134)

               Treizeci și trei de societăți s-au prezentat și au primit un chestionar. Cinci societăți au cooperat în cadrul anchetei prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Patru dintre acestea desfășurau activități în sectorul alimentelor și băuturilor și una în sectorul nealimentar. Două dintre societățile cooperante, una desfășurând activități în sectorul „alimentelor și băuturilor” și a doua în cel al producției de detergenți, au fost verificate la fața locului.

      Sectorul alimentelor și băuturilor

               (135)

               În urma anchetei s-a constatat că, în medie, MSG a reprezentat aproape 5 % din costul total al produselor cu conținut de MSG fabricat de societățile cooperante care au furnizat datele necesare.

               (136)

               Două dintre societățile cooperante au achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune și nu au importat sau au importat doar cantități reduse de MSG din Indonezia. În cazul acestor două societăți, activitatea legată de produsele cu conținut de MSG a reprezentat aproape o treime din activitatea lor globală. Pe parcursul perioadei de anchetă, societățile respective au fost considerate ca fiind rentabile. În lumina acestor constatări, măsurile propuse împotriva Indoneziei sunt susceptibile de a avea un impact limitat asupra acestor societăți.

               (137)

               Celelalte două societăți au achiziționat cantități mai mari de MSG din Indonezia, însă activitatea lor legată de MSG a fost relativ nesemnificativă în raport cu activitatea lor globală. În plus, pe baza informațiilor furnizate, aceste două societăți erau rentabile pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, măsurile instituite împotriva MSG din Indonezia nu sunt susceptibile de a avea un impact semnificativ asupra acestor societăți.

      Sectorul nealimentar

               (138)

               Una dintre societățile cooperante a utilizat MSG pentru a produce detergenți. MSG a reprezentat între 15 % și 20 % din costul de producție al acestor produse. Pe parcursul perioadei de anchetă, societatea a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar, de asemenea a importat MSG din Indonezia și, într-o măsură mai mică, din Coreea. Doar o mică parte din activitatea acestei societăți a fost dedicată produselor cu MSG în raport cu activitatea sa totală, despre care s-a constatat, în plus, că a realizat marje de profit pozitive între 5 % și 10 % în cursul perioadei de anchetă.

               (139)

               Pe această bază, deși nu este exclus ca această societate să fie afectată negativ de instituirea de măsuri împotriva Indoneziei, disponibilitatea altor surse de aprovizionare și situația rentabilă a activității care implică MSG ar indica faptul că impactul posibil al măsurilor asupra acestei societăți ar fi limitat.

               (140)

               Această parte interesată a susținut faptul că, în pofida cadrului de reglementare al UE care interzice utilizarea de fosfați și de alți compuși ai fosforului (10), MSG poate fi utilizat în cantități mai mari pentru a înlocui fosfații și alți compuși ai fosforului în producția de detergenți. Prin urmare, se preconizează că cererea de MSG în Uniune va crește în mod semnificativ și că orice taxă antidumping impusă în cazul importurilor de MSG ar avea un efect nefavorabil asupra evoluției acestei noi piețe.

               (141)

               Totuși, în această etapă, este dificil de a prevedea impactul pe care îl va avea noul cadru juridic asupra pieței din Uniune și dacă sau în ce măsură acesta va stimula producția de detergenți bazată pe MSG și, astfel, va produce un efect asupra cererii de MSG de la nivelul Uniunii. Partea interesată nu a furnizat nicio dovadă care să ateste măsura în care o taxă antidumping ar putea fi avea un efect nefavorabil. În acest sens, se remarcă faptul că scopul taxei antidumping este acela de a restabili condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii. Prin urmare, importurile din Indonezia ar trebui să continue să aprovizioneze piața din Uniune, dar la prețuri echitabile. Ancheta a evidențiat, de asemenea, un număr de surse alternative de aprovizionare, precum Brazilia, Vietnam și Coreea.

               (142)

               În orice caz, având în vedere constatările anchetei, chiar dacă întreaga cantitate de MSG necesară societății în cauză ar fi importată din Indonezia, rentabilitatea societății în ceea ce privește activitatea care implică MSG ar rămâne pozitivă. Acest scenariu extrem de pesimist nu ține cont de posibilitatea că respectiva parte din taxă ar putea fi, cel puțin parțial, suportată de clienții săi finali.

         6.5.   Interesul furnizorilor

               (143)

               Patru furnizori de materii prime din Uniune s-au prezentat și au răspuns la chestionar. Vânzările de materii prime ale acestora către industria din Uniune au reprezentat doar o mică parte din cifra lor de afaceri totală. Prin urmare, absența unor măsuri nu ar afecta situația furnizorilor.

         6.6.   Alte argumente

               (144)

               Mai multe părți interesate au susținut faptul că industria din Uniune a deținut o poziție dominantă pe piața Uniunii și au afirmat că măsurile antidumping impuse în cazul importurilor din Indonezia i-ar consolida poziția, ceea ce nu ar fi în interesul Uniunii.

               (145)

               Ancheta a evidențiat în mod clar că unicul producător din Uniune nu a avut capacitatea de a-și menține volumul de vânzări în Uniune deoarece a pierdut cota de piață în favoarea importurilor din Indonezia. În plus, industria din Uniune nu a putut crește nivelul prețurilor în raport cu creșterea costurilor la materiile prime din cauza presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și a suferit pierderi semnificative pe parcursul perioadei de anchetă. De asemenea, Comisia a remarcat faptul că există o anumită concurență la nivelul importurilor provenind dintr-un număr de alte țări terțe, beneficiind de acces liber pe piața din Uniune. Din aceste motive, nu au existat suficiente dovezi privind presupusa poziție dominantă a industriei din Uniune, iar argumentul a trebuit să fie respins.

               (146)

               Unele părți interesate au susținut, de asemenea, faptul că nu ar exista o alternativă la importurile din Indonezia, deoarece nivelul prețurilor aferente importurilor din alte țări terțe este foarte ridicat.

               (147)

               S-a reamintit că, pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a fost semnificativă. Importurile din țările terțe au suferit, de asemenea, pe de urma presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și au pierdut un volum semnificativ de vânzări și cote importante de piață din cauza importurilor din Indonezia. Instituirea de taxe în cazul importurilor de MSG din Indonezia ar trebui să permită altor țări terțe, precum Brazilia, Coreea și Vietnam, să recâștige cotele de piață pierdute în Uniune. În ceea ce privește prețurile, scopul măsurilor antidumping ar trebui să fie acela de a stabili condiții de concurență echitabile în Uniune, permițând astfel intrarea importurilor în Uniune la niveluri de preț echitabile. Ancheta a indicat faptul că nu se așteaptă ca instituirea de taxe să aibă un efect semnificativ asupra situației industriei din aval. Prin urmare, argumentul potrivit căruia nu există surse alternative de aprovizionare a fost respins.

         6.7.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (148)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu au existat motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea de măsuri provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia nu este în interesul Uniunii.

         7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

               (149)

               Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

         7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

               (150)

               Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

               (151)

               Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de instituirea taxei asupra vânzărilor produsului similar pe piața Uniuni, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Întrucât Comisia a constatat că importurile care au făcut obiectul unui dumping au început să producă efecte numai în cel de-al treilea an al perioadei luate în considerare, marja de profit a fost stabilită în funcție de primii doi ani ai perioadei respective, în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Comisia a considerat corespunzătoare utilizarea marjei de profit medii ponderate, astfel cum a fost stabilită în considerentul 89. A fost stabilită o marjă de profit între 5 % și 15 %. Din motive de confidențialitate, nu se poate indica o marjă de profit mai precisă. Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit calculat astfel la costul de producție al industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Comisia a determinat ulterior nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată. Marjele de prejudiciu calculate cu profituri de 5 % și, respectiv, 15 % sunt raportate în tabelul din considerentul 154.

               (152)

               După cum s-a menționat în considerentul 64, un producător-exportator a afirmat că nivelurile de puritate ale MSG importat în Uniune și cele ale MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pot fi diferite și că, prin urmare, ar trebui operată o ajustare corespunzătoare. Din motivele stabilite în același considerent, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins.

         7.2.   Măsuri provizorii

               (153)

               Ar trebui impuse măsuri antidumping provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de dumping și de prejudiciu.

               (154)

               Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate în procentaje din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie să fie după cum urmează:

                           (%)

                           Țara

                           Societatea

                           Marja de dumping

                           Marja de prejudiciu

                           Taxa antidumping provizorie

                           Indonezia

                           PT. Cheil Jedang Indonesia

                           7,0

                           [24,6-39,8]

                           7,0

                           Indonezia

                           PT. Miwon Indonesia

                           13,3

                           [27,9-43,6]

                           13,3

                           Indonezia

                           Toate celelalte societăți

                           28,4

                           [31,4-47,0]

                           28,4

               (155)

               Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză pe parcursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Produsul importat în cauză, fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.

               (156)

               O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care modifică numele entității sau în cazul în care creează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (11). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista de societăți cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă acest lucru este justificat.

               (157)

               Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexă. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură vor face obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

               (158)

               Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.

         8.   DISPOZIȚII FINALE

               (159)

               În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț până la un termen-limită stabilit.

               (160)

               Constatările privind instituirea de taxe realizate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii de măsuri definitive,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie în cazul importurilor de glutamat monosodic, încadrat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (codul TARIC 2922420010), originar din Indonezia.
   (2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, se stabilesc după cum urmează:

               Societatea

               Taxa antidumping provizorie
               (%)

               Codul adițional TARIC

               PT. Cheil Jedang Indonesia

               7,0

               B961

               PT. Miwon Indonesia

               13,3

               B962

               Toate celelalte societăți

               28,4

               B999

         (3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea unei facturi comerciale valabile, care să corespundă cerințelor prevăzute în anexă, autorităților vamale ale statelor membre. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.
   (4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
   (5)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   (1)   În termen de 25 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:

               (a)

               solicita să fie informate cu privire la datele și la considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;

               (b)

               transmite Comisiei observații scrise; și

               (c)

               solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț.

         (2)   În termen de 25 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 pot transmite observații privind aplicarea măsurilor provizorii.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 1 se aplică pe o perioadă de șase luni.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 20 august 2014.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de glutamat monosodic originar din Indonezia (JO C 349, 29.11.2013, p. 5).

      (3)  JO C 349, 29.11.2013, p. 14.

      (4)  Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

      (5)  A coincis cu exercițiile financiare — aprilie-martie — ale unicului producător din Uniune (exercițiul financiar 2010/2011, exercițiul financiar 2011/2012, exercițiul financiar 2012/2013, perioada de anchetă)

      (6)  JO L 97, 12.4.2007, p. 6.

      (7)  Directiva 2008/84/CE a Comisiei din 27 august 2008 de stabilire a unor criterii specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 253, 20.9.2008, p. 1).

      (8)  Prețurile medii nu includ taxele antidumping aflate în vigoare.

      (9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf

      (10)  Regulamentul (UE) nr. 259/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 648/2004 în ceea ce privește utilizarea fosfaților și a altor compuși ai fosforului în detergenții de rufe destinați consumatorilor și în detergenții pentru mașini automate de spălat vase destinați consumatorilor (JO L 94, 30.3.2012, p. 16).

      (11)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

      ANEXĂ
      Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, cuprinzând următoarele elemente:

                  —

                  Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.

                  —

                  Următoarea declarație: „Subsemnatul certific că (volumul) de glutamat monosodic vândut pentru export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Indonezia. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

            Data și semnătura