title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/724 al Comisiei din 24 aprilie 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

text:
               25.4.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 107/4

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/724 AL COMISIEI
   din 24 aprilie 2017
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.1.   Măsurile în vigoare

               (1)

               Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 al Consiliului (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Taxa, bazată pe nivelul de eliminare a prejudiciului, s-a situat între 7,3 % și 13,8 %.

               (2)

               Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014 al Comisiei (3), în urma unei anchete antisubvenții și a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping, Comisia a modificat taxa antidumping inițială pentru valori cuprinse între 0 % și 19,9 % și a impus o taxă compensatorie suplimentară cuprinsă între 4,9 % și 10,3 %.

               (3)

               Prin urmare, măsurile combinate compensatorii și antidumping sub formă de taxe ad valorem rezultate au variat între 4,9 % și 30,2 %.

         1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (4)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (5)

               Cererea a fost depusă la data de 14 decembrie 2015 de Asociația europeană a producătorilor de fibre din sticlă (Glass Fibre Producers Association – APFE) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din totalul producției Uniunii de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu.

               (6)

               Cererea se bazează pe faptul că expirarea măsurilor antidumping ar avea ca efect probabil continuarea dumpingului și repetarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune.

         1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

               (7)

               Întrucât a ajuns la concluzia că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, Comisia a deschis la 15 martie 2016 o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (4) în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         1.4.   Părțile interesate

               (8)

               În avizul de deschidere a unei reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a invitat părțile interesate să participe la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special APFE, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din RPC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

               (9)

               În avizul de deschidere a unei reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a informat părțile interesate că intenționa să utilizeze Turcia ca țară terță cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. De asemenea, Comisia a declarat că, în conformitate cu informațiile de care dispune Comisia, alți producători care operează în condițiile unei economii de piață se găsesc, printre altele, în Egipt, Malaysia și Taiwan.

               (10)

               Comisia a trimis notificări autorităților din Egipt, Japonia, Malaysia, Taiwan, Turcia și SUA, prin care le informa cu privire la deschiderea anchetei și le solicita informații privind producția și vânzările de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu în țările respective. Ulterior au fost trimise scrisori tuturor producătorilor cunoscuți, prin care li se solicita cooperarea în cadrul reexaminării și care erau însoțite de un chestionar.

               (11)

               Părțile interesate au avut ocazia de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

         1.5.   Eșantionarea

               (12)

               În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea eșantiona părțile interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

         Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

               (13)

               Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți și unei asociații din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat autorităților din RPC să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

               (14)

               Cinci producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a propus inițial un eșantion de trei producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum de exporturi care putea fi investigat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil.

               (15)

               În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din RPC, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Nu au fost prezentate observații.

               (16)

               La scurt timp după ce a primit chestionarul, cea mai mare dintre cele trei societăți incluse în eșantion și-a retras cooperarea. Comisia a înlocuit-o cu următorul cel mai mare producător-exportator pe baza volumului exporturilor.

         Eșantionarea producătorilor din Uniune

               (17)

               În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum de vânzări ale produsului similar pe piața Uniunii.

               (18)

               Acest eșantion a fost constituit din trei grupuri de societăți cu instalații de producție situate în Belgia, Franța, Italia și Slovacia, reprezentând aproximativ 74 % din vânzările totale de pe piața Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații. Prin urmare, Comisia a concluzionat că eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

         Eșantionarea importatorilor

               (19)

               Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

               (20)

               Opt importatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune, un eșantion format din trei importatori. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la constituirea eșantionului. Nu au fost prezentate observații.

         1.6.   Răspunsurile la chestionar

               (21)

               Comisia a trimis chestionare celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, celor trei importatori incluși în eșantion, producătorilor-exportatori incluși în eșantion și producătorilor-exportatori cunoscuți din Egipt, Japonia, Malaysia, Taiwan, Turcia și SUA.

               (22)

               S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a trei producători din Uniune, a doi importatori și a trei producători din Japonia, Malaysia și Turcia. Niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion nu a transmis răspunsuri la chestionar.

               (23)

               De asemenea, Comisia a trimis chestionare unor 64 de utilizatori cunoscuți și a primit 19 răspunsuri.

         1.7.   Vizitele de verificare

               (24)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate a fi necesare în scopul prezentei anchete. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:

                           (a)

                           producători din Uniune:

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgia;

                                       —

                                       European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgia;

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a.s., Slovacia;

                           (b)

                           producător-exportator din țara analogă:

                                       —

                                       Nippon Electric Glass Co., Ltd, Japonia.

         1.8.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (25)

               Ancheta privind probabilitatea continuării dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

               (26)

               Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

         2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   2.1.   Produsul în cauză

               (27)

               Produsul în cauză este reprezentat de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) și 7019 31 00 originare din RPC.

               (28)

               Produsul în cauză este materia primă cel mai des utilizată pentru a consolida rășinile termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. Materialele compozite care rezultă (materiale armate cu fibră de sticlă cu filament) se utilizează în multe ramuri industriale: transport (sectorul auto, maritim, aerospațial, militar), electronică, energie eoliană, construcție și inginerie civilă, rezervoare/conducte, bunuri de consum, etc.

         2.2.   Produsul similar

               (29)

               Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

                           (a)

                           produsul în cauză;

                           (b)

                           produsul fabricat și vândut pe piața internă din Japonia, care a fost considerată țară analogă; și

                           (c)

                           produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

               (30)

               Prin urmare, Comisia a decis că respectivele produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         3.   DUMPINGUL

   3.1.   Probabilitatea reapariției sau a continuării dumpingului

               (31)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă dumpingul se practica la momentul respectiv și dacă exista o probabilitate ca el să continue sau să reapară în cazul unei posibile expirări a măsurilor în vigoare vizând importurile din RPC.

         3.1.1.   Valoarea normală și țara analogă

               (32)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță care are economie de piață. În acest scop, Comisia a trebuit să selecteze țara analogă.

               (33)

               Comisia a solicitat producătorilor-exportatori cunoscuți ai produsului similar din Egipt, Japonia, Malaysia, Taiwan, Turcia și SUA să furnizeze informații, răspunzând la chestionarul privind țara analogă, și a primit răspunsuri de la trei producători din Japonia, Malaysia și Turcia (5).

               (34)

               În urma publicării avizului de deschidere, APFE a prezentat observații în sprijinul Turciei ca țară analogă.

               (35)

               În cadrul anchetei inițiale din 2011, Comisia a utilizat Turcia ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. În cadrul anchetei inițiale, Comisia a primit doar un singur răspuns din partea Turciei.

               (36)

               În scopul selectării țării analoge, Comisia a ținut seama de toate informațiile utile disponibile în momentul efectuării alegerii, ținând seama de elemente cum ar fi, dar fără a se limita la, vânzările pe piața internă, dimensiunea pieței și mediul concurențial de pe piața internă.

               (37)

               Vânzările pe piața internă ale producătorului japonez se potrivesc aproape perfect tipurilor de produse exportate de RPC, la nivelul codurilor NC. În cazul Turciei, această potrivire a fost mai mică de 50 %. În ceea ce privește potrivirea vânzărilor pe piața internă ale producătorului-exportator din Malaysia, nivelul acesteia era atât de redus, încât Comisia a trebuit să excludă Malaysia ca țară analogă.

               (38)

               Comisia a estimat că piața japoneză de produs similar este de aproximativ trei ori mai mare decât piața turcă. Comisia a considerat că piața japoneză este mai competitivă, cu șase producători locali cunoscuți, în comparație cu doar un singur producător cunoscut în Turcia. Nu existau taxe vamale pentru produsul similar în Japonia în comparație cu taxele vamale de 7 %, precum și cu taxele antidumping și compensatorii, variind împreună între 24,5 % și 35,75 % aplicate de Turcia imposturilor din RPC.

               (39)

               Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că Japonia este țara analogă cea mai adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

               (40)

               După selectarea Japoniei, Comisia nu a primit alte observații privind țara analogă.

               (41)

               Informațiile primite de la producătorul cooperant din țara analogă au fost utilizate ca bază pentru determinarea valorii normale pentru RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

               (42)

               Valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor practicate pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale de către producătorul japonez cooperant.

         3.1.2.   Prețul de export

               (43)

               Comisia nu a primit răspunsuri la chestionar din partea niciunui producător-exportator din RPC inclus în eșantion. Ca urmare a lipsei de cooperare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a informat producătorii-exportatori din RPC și autoritățile din RPC, că, în cazul în care nu se obține un nivel suficient de cooperare din partea producătorilor-exportatori, Comisia poate să își bazeze concluziile pe datele disponibile. De asemenea, Comisia a subliniat că o concluzie bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin avantajoasă pentru părțile în cauză. Nu s-a primit nicio reacție. Prin urmare, Comisia a stabilit prețul de export pe baza statisticilor de import ale Eurostat (Comext) la nivelul codurilor NC relevante.

         3.1.3.   Comparație

               (44)

               În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație justă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări în intervalul de 0-7 % pentru costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costurile auxiliare, costurile de credit și ambalare.

         3.1.4.   Marja de dumping

               (45)

               În cursul anchetei, Comisia a stabilit că numerele de control al produsului solicitate în chestionarul Comisiei nu puteau fi corelate cu codurile TARIC. Prin urmare, Comisia a comparat prețul de export și valoarea normală pe baza codurilor NC (7019 11 00 pentru fire tăiate, 7019 12 00 pentru semitorturi și 7019 31 00 pentru covorașe).

               (46)

               Pe această bază, Comisia a constatat o marjă de dumping medie, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, la un nivel de peste 70 %.

         3.2.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

               (47)

               Ca urmare a lipsei de cooperare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a utilizat pentru constatările sale informațiile furnizate în cererea de reexaminare și informații din alte surse independente disponibile, cum ar fi listele de prețuri publicate, statisticile oficiale privind importurile sau informațiile obținute de la părțile interesate în cursul anchetei și informațiile obținute în cursul anchetelor anterioare.

         3.2.1.   Capacitate

               (48)

               Pentru a stabili posibila evoluție a importurilor în cazul abrogării măsurilor, Comisia a examinat informațiile disponibile privind capacitățile, producția și consumul de produse din fibră de sticlă pe piața internă din RPC, precum și exporturile din RPC. Sursa de informații în acest sens s-a limitat în principal la informațiile furnizate de APFE (6). Aceste informații s-au bazat pe statisticile de comerț (import/export) și pe informațiile comerciale colectate de către membrii asociației. Comisia le-a verificat cu informațiile colectate din alte surse independente disponibile și nu a constatat probe suplimentare. Informațiile furnizate de APFE cu privire la capacitate nu au fost contestate de părțile interesate.

               (49)

               Producția totală de fibră de sticlă din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare a depășit consumul intern cu peste 700 de mii de tone metrice din care circa 90 % au fost exportate către țări terțe și circa 10 % către Uniune. Supracapacitatea din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost estimată la aproximativ 150 de mii de tone metrice, ceea ce reprezintă peste 15 % din consumul total din Uniune (a se vedea considerentul 68 de mai jos). Conform estimărilor, supracapacitatea din RPC a crescut de mai mult de două ori în 2016, ajungând la aproximativ 300 de mii de tone sau 30 % din consumul total al Uniunii.

               (50)

               În ciuda acestei supracapacități și a previziunilor de încetinire a creșterii cererii interne în 2016, producătorii de fibră de sticlă din China au continuat să consolideze capacitățile în RPC și în alte țări terțe care vizează piața Uniunii.

               (51)

               Supracapacitățile din RPC, precum și o comparație cu consumul Uniunii, întăresc probabilitatea ca importurile să crească în mod semnificativ în cazul abrogării măsurilor antidumping.

         3.2.2.   Prețurile de pe piața Uniunii

               (52)

               Pentru a stabili posibila evoluție a importurilor în cazul în care măsurile ar fi abrogate, Comisia a analizat atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește prețurile.

               (53)

               Comisia a analizat datele privind exporturile din RPC la nivelul codului NC (7) în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Semitorturile au fost fibrele de sticlă care au înregistrat cel mai mare volum de exporturi din RPC. În ceea ce privește exporturile de semitorturi, piața Uniunii a fost a doua ca importanță, după SUA. Deși similare la nivel mondial, prețurile cele mai ridicate s-au înregistrat în Uniune și s-au situat la nivelul de 1 USD per kilogram. Pentru comparație, acestea se situau la nivelul de 0,99 USD pentru SUA și de 0,85 USD per kilogram pentru Malaysia și India (8). Prețurile pentru Uniune erau cele mai ridicate în rândul celor mai importante 10 piețe de export (9).

               (54)

               În ceea ce privește exporturile de fire tăiate, piața Uniunii a fost a cincea ca importanță pentru exporturile din RPC. Prețurile din Uniune au fost semnificativ mai mari în comparație cu principalele piețe de export, în ordinea importanței, SUA, Coreea, Japonia și India.

               (55)

               În ceea ce privește covorașele din fibre de sticlă, piața Uniunii a fost cea mai importantă, iar prețurile pentru Uniune au fost cele mai atractive dintre principalele piețe de export ale RPC. A doua cea mai importantă piață pentru covorașele din fibră de sticlă a fost SUA, cu un nivel mediu al prețurilor ușor mai ridicat. Pentru celelalte piețe, Vietnam, Indonezia, Emiratele Arabe Unite, în ordinea importanței, acest preț a fost mai mic sau semnificativ mai mic decât pentru Uniune.

               (56)

               În ceea ce privește analiza de mai sus, Comisia s-a bazat pe datele de la nivelul codului vamal (nivelul codului NC). Din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia nu a dispus de date la nivelul numărului de control al produsului. Datele privind prețurile la nivelul numărului de control al produsului ar fi fost mai precise și nu ar fi fost expuse la posibile inexactități rezultate din variațiile mari de preț în cadrul aceleiași categorii de produs (de exemplu, fire tăiate de diametre diferite).

               (57)

               În ciuda acestei limitări, datele disponibile arată că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, prețurile pentru majoritatea celorlalte piețe au fost mai scăzute decât prețurile pentru piața Uniunii. Date fiind prețurile atractive de pe piața Uniunii, este probabil ca, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate, cantități importante vândute în prezent altor piețe să fie redirecționate către piața Uniunii. Așa cum se arată la considerentul 49 de mai sus, peste 600 de mii de tone au fost exportate către alte piețe și, prin urmare, ar putea, cel puțin parțial, să fie redirecționate către piața Uniunii.

               (58)

               Atractivitatea pieței Uniunii este confirmată și de investițiile exportatorilor chinezi în țări terțe, în special în Egipt. Capacitatea estimată a furnalelor instalate în Egipt a fost de 80 de mii de tone metrice în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Se estimează că aceasta va atinge 160 de mii de tone metrice până la sfârșitul anului 2017 și 200 de mii de tone metrice până în 2019 (10).

               (59)

               Nivelul prețurilor de pe piața Uniunii, precum și importanța acestuia pentru exporturile din RPC îi permit Comisiei să concluzioneze că piața Uniunii este atractivă pentru producătorii de fibră de sticlă din RPC. Există o probabilitate mare ca importurile să crească în mod semnificativ în cazul abrogării măsurilor antidumping.

         3.2.3.   Alte considerații

               (60)

               Procedurile Comisiei în ancheta antisubvenție din 2014 au confirmat o serie de stimulente puse la dispoziția industriei fibrei de sticlă din RPC, ceea ce indică faptul că RPC este dispusă să sprijine extinderea industriei fibrei de sticlă și a prezenței sale mondiale. Prin urmare, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate, se așteaptă o creștere a exporturilor către piața Uniunii.

               (61)

               În septembrie 2016, India și-a extins taxele antidumping la importurile de fibră de sticlă din RPC. Turcia a extins taxele antidumping la importurile respective în noiembrie 2016. Existența taxelor antidumping pe alte piețe reduce atractivitatea acestora pentru exportatorii chinezi.

               (62)

               În ceea ce privește comportamentul Chinei în materie de prețuri, Comisia consideră că existența unor măsuri antidumping în alte țări terțe constituie o indicație suplimentară a practicilor de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi.

         3.2.4.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

               (63)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia se așteaptă ca importurile care fac obiectul unui dumping din China să fie reluate în volume mai mari și să exercite o presiune crescută asupra prețurilor pe piața Uniunii în cazul în care măsurile actuale ar fi abrogate.

         4.   PREJUDICIUL

   4.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

               (64)

               Produsul similar a fost fabricat de șapte producători din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (65)

               Pe baza informațiilor privind industria din Uniune furnizate de către APFE, Comisia a stabilit producția totală a Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare la aproximativ 652 de mii de tone.

               (66)

               Astfel cum se menționează în considerentul 18, Comisia a inclus în eșantion unitățile de producție deținute de trei producători din Uniune, reprezentând 74 % din vânzările totale ale produsului similar pe piața Uniunii și 68 % din producția totală a Uniunii.

         4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

               (67)

               Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza: (i) volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, conform datelor furnizate de către APFE; și (ii) a importurilor din țări terțe, potrivit datelor extrase din baza de date Comext a Eurostat.

               (68)

               Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 1

                  Consumul Uniunii (tone metrice)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Totalul consumului la nivelul Uniunii

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Sursa: Date furnizate de către APFE; Eurostat (Comext).

               (69)

               Consumul la nivelul Uniunii s-a dezvoltat puternic în perioada examinată. Această creștere reprezintă o revenire la nivelul de activitate anterior crizei financiare. Creșterea a fost alimentată de dezvoltarea puternică a industriei materialelor termoplastice și de creșterea substanțială a cererii de materiale durabile subțiri.

         4.3.   Importurile din țara în cauză

   4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

               (70)

               Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 2

                  Volumul importurilor (în tone metrice), cota de piață

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Volumul importurilor din RPC

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Cota de piață (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Sursa: Eurostat (Comext).

               (71)

               Creșterea volumului importurilor între 2012 și 2014 demonstrează impactul limitat al taxei antidumping inițiale instituite în 2011. Creșterea nivelului de măsuri în 2014, împreună cu aprecierea dolarului american, au reușit să inverseze această tendință. Producătorii-exportatori din RPC își stabilesc prețurile în USD, iar aprecierea acestuia a scăzut atractivitatea importurilor pentru importatorii din Uniune.

         4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

               (72)

               Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza statisticilor Eurostat.

               (73)

               Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 3

                  Prețul importurilor din RPC (EUR/tonă)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Prețuri de import (EUR/tonă)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Sursa: Eurostat (Comext).

               (74)

               Prețul mediu al produsului în cauză a scăzut cu 4 % între 2012 și 2014, dar apoi a înregistrat o creștere de 31 % în perioada anchetei de reexaminare.

               (75)

               Comisia a determinat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:

               (76)

               prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și

               (77)

               statisticile de import ale Eurostat bazate pe codul NC stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.

               (78)

               Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri ipotetică a industriei din Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (79)

               În pofida creșterii prețului mediu al importurilor din China în 2015, nivelul subcotării stabilit astfel a fost de 15 %.

         4.4.   Importurile din alte țări terțe

   4.4.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe

               (80)

               Volumele de import în Uniune din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 4

                  Volumul importurilor (în tone metrice), cota de piață – alte țări

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Volumul importurilor Malaysia

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Cota de piață Malaysia (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Indice

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Volumul importurilor Egipt

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Indice

                              n/a

                              n/a

                              n/a

                              n/a

                           Cota de piață Egipt (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Indice

                              n/a

                              n/a

                              n/a

                              n/a

                           Volumul importurilor Norvegia

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Indice

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Cota de piață Norvegia (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Indice

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Volumul importurilor Turcia

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Indice

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Cota de piață Turcia (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Indice

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Volumul importurilor – alte țări

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Indice

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Cota de piață – alte țări (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Indice

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Sursa: Eurostat (Comext).

               (81)

               Celelalte surse principale de aprovizionare ale Uniunii au fost Malaysia, Egipt, Norvegia și Turcia.

               (82)

               Cota de piață a celorlalte țări terțe a crescut de la 21 % la 26 % în perioada examinată.

               (83)

               Aspectul cel mai semnificativ a fost creșterea importurilor din Egipt. Nu au existat importuri în primii ani ai perioadei examinate, dar în 2015, importurile din Egipt, unde un mare producător stabilit în RPC continuă să investească în mod semnificativ, au atins 5 % din cota de piață.

         4.4.2.   Prețurile de import ale importurilor din alte țări terțe

               (84)

               Prețurile importurilor din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 5

                  Prețuri de import EUR/tonă

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Prețul importurilor Malaysia

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Prețul importurilor Egipt

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Indice

                              n/a

                              n/a

                              n/a

                              n/a

                           Prețul importurilor Norvegia

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indice

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Prețul importurilor Turcia

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indice

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Prețul importurilor – alte țări

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Indice

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Sursa: Eurostat (Comext).

               (85)

               Pe baza comparației la nivelul codurilor NC, până la perioada anchetei de reexaminare, prețurile de import din Malaysia erau mai mari decât prețurile de import din RPC. În perioada anchetei de reexaminare, prețurile practicate de Malaysia au scăzut ușor, spre deosebire de prețurile de import din alte țări.

               (86)

               Având în vedere că producătorul norvegian este afiliat unui producător din Uniune, prețurile din Norvegia sunt, într-o mare măsură, prețuri de transfer între părți afiliate și, prin urmare, Comisia a considerat că nu sunt fiabile pentru o comparație semnificativă.

               (87)

               Prețurile statistice medii nu reflectă prețurile reale, întrucât există diferențe semnificative de preț între diferitele tipuri de produse, iar gama de tipuri de produse nu este cunoscută. Prin urmare, nu se poate trage o concluzie în ceea ce privește prețurile la importurile din alte țări terțe.

         4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

   4.5.1.   Observații generale

               (88)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. Astfel cum s-a menționat în considerentul 18, pentru stabilirea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune s-a utilizat eșantionarea.

               (89)

               Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici.

               (90)

               Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pe baza datelor furnizate în plângere și în cererea de reexaminare, precum și în observațiile ulterioare care au fost confruntate, atunci când a fost posibil, cu statisticile. Datele se referă la toți producătorii din Uniune.

               (91)

               Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (92)

               Datele utilizate pentru calcularea indicatorilor s-au dovedit a fi reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

               (93)

               Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

               (94)

               Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

         4.5.2.   Indicatori macroeconomici

   4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

               (95)

               Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 6

                  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Producție în tone

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Index

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Capacitatea de producție, în tone

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Index

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Index

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare, APFE.

               (96)

               Anul 2012 s-a caracterizat printr-un nivel scăzut al volumului de producție, un nivel scăzut de capacitate și o rată scăzută de utilizare a capacității. În următorii ani, producția a crescut treptat, reacționând în mod pozitiv la cererea din ce în ce mai mare. A existat, de asemenea, un număr mai mic de reconstrucții de furnale în perioada de după 2012. Toate aceste elemente, analizate împreună, au contribuit în mod pozitiv la evoluția favorabilă a capacității și a gradului de utilizare a capacității de producție.

         4.5.2.2.   Volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea

               (97)

               Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 7

                  Volumul vânzărilor și cota de piață (tone metrice)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Volumul vânzărilor pe piața Uniunii

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Indice

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Cota de piață (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Indice

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare, APFE.

               (98)

               Pornind de la nivelurile scăzute din 2012, cererea aflată în creștere a crescut volumele vânzărilor, ajungând la o creștere de 30 % în 2015 față de 2012.

               (99)

               Cu toate acestea, până în 2014, creșterea vânzărilor industriei din Uniune a fost mai lentă decât evoluția consumului din Uniune din cauza prezenței importurilor chineze la prețuri subcotate. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut de la 65 % la 63 % între 2012 și 2014 și a crescut până la 66 % în perioada anchetei de reexaminare, după creșterea numărului de măsuri în 2014.

         4.5.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (100)

               Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 8

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Numărul de angajați

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Indice

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Productivitate (tone/angajat)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Indice

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare, APFE.

               (101)

               Ocuparea forței de muncă a scăzut cu 5 % între 2012 și 2015, în ciuda unei evoluții pozitive în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Restructurarea sectorului, eforturile sale de a inova și de a-și optimiza procesele de producție, precum și creșterea gradului de utilizare a capacității de producție au condus la o îmbunătățire semnificativă a productivității în timpul perioadei examinate.

         4.5.2.4.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

               (102)

               Prezenta anchetă a stabilit o marjă de dumping de peste 70 %. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost atenuat după creșterea nivelului de măsuri în 2014. Situația industriei din Uniune a început să beneficieze pe deplin de măsurile în cauză în 2015.

               (103)

               Măsurile în vigoare combinate au contribuit la scăderea importurilor din China și au permis industriei din Uniune să își mențină cota de piață. Cu toate acestea, prețurile industriei din Uniune au rămas la un nivel scăzut și, în medie, sub nivelul din 2012.

               (104)

               Prin urmare, se poate concluziona că industria din Uniune a fost în măsură să beneficieze de măsurile în vigoare și a început să se redreseze în urma prejudiciului cauzat de practicile anterioare de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi.

         4.5.3.   Indicatori microeconomici

   4.5.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

               (105)

               Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

                  Tabelul 9

                  Prețurile de vânzare către clienți neafiliați din Uniune

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Prețul de vânzare unitar mediu franco fabrică către clienți neafiliați din Uniune (EUR/tonă)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Indice

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Sursa: Date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (106)

               Prețurile medii de vânzare nu au variat în mod substanțial din 2012, deși au înregistrat o ușoară scădere de 3 % în 2015 față de 2012.

         4.5.3.2.   Costurile de producție unitare medii

               (107)

               Costul de producție unitar a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 10

                  Costul de producție unitar

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Costul de producție unitar (EUR/tone)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Indice

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Sursa: Date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (108)

               Costul de producție unitar a scăzut pe parcursul perioadei examinate. Această tendință poate fi explicată prin creșterea capacității de utilizare a producției, ceea ce contribuie la reducerea costurilor de producție unitare în această industrie cu utilizare intensivă a capitalului. De asemenea, industria din Uniune a beneficiat de prețurile scăzute ale materiilor prime și ale energiei.

         4.5.3.3.   Costurile cu forța de muncă

               (109)

               Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 11

                  Costurile medii cu forța de muncă per angajat

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Indice

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Sursa: Date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (110)

               Ușoara creștere a salariilor și disponibilizările lucrătorilor cu salarii mici, rezultate din proiectul de eficientizare al unuia dintre producătorii incluși în eșantion, au provocat o creștere a cifrei medii cu forța de muncă pe angajat.

         4.5.3.4.   Stocuri

               (111)

               Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 12

                  Stocuri (în tone metrice)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Stocuri finale

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Indice

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Sursa: Date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (112)

               Mai întâi, stocul final a crescut ușor în 2013 și apoi a continuat să scadă pe parcursul perioadei examinate, ca urmare a cererii în creștere.

               (113)

               Creșterea nivelului măsurilor în 2014 a contribuit la scăderea înregistrată spre sfârșitul perioadei examinate.

         4.5.3.5.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

               (114)

               Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

                  Tabelul 13

                  Rentabilitatea

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (PAR)

                           Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Indice

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Fluxul de numerar (mii de euro)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Indice

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Investiții (în mii EUR)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Indice

                              100

                              86

                              105

                              126

                           Randamentul investițiilor (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Indice

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Sursa: Date furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (115)

               Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a început să se amelioreze treptat și a devenit pozitivă în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (116)

               Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Producătorii din Uniune s-au confruntat cu fluxuri negative de numerar în 2012 și 2013. Situația s-a ameliorat treptat în cursul perioadei examinate, iar producătorii din Uniune au înregistrat fluxuri pozitive de numerar începând cu 2014.

               (117)

               Investițiile efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au urmat o tendință crescătoare de-a lungul perioadei examinate. Creșterea a fost mai semnificativă către 2015. Investițiile au fost impulsionate în mare măsură de reconstrucția furnalelor.

               (118)

               Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a evoluat în concordanță cu rentabilitatea. Redresarea randamentului investițiilor este o consecință a situației economice îmbunătățite a industriei Uniunii la sfârșitul perioadei examinate.

               (119)

               Rezultatele financiare slabe ale industriei din Uniune între 2012 și 2014 limitează capacitatea sa de a mobiliza capital. Industria din Uniune necesită investiții semnificative și pe termen lung pentru a putea reconstrui furnalele la intervale regulate de timp și pentru a continua să funcționeze.

         4.5.4.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

               (120)

               Anul 2012 a fost caracterizat de un nivel scăzut al cererii, un nivel scăzut de capacitate, ca urmare a reconstrucției furnalelor, o rată scăzută de utilizare a capacității de producție, niveluri ridicate ale stocurilor, măsuri de restructurare și prețuri scăzute rezultate în urma practicilor de dumping anterioare, ceea ce a condus, per total, la pierderi masive și la o ieșire de numerar pentru societățile incluse în eșantion.

               (121)

               Ulterior, între 2012 și 2014, dezvoltarea puternică a cererii a impulsionat dezvoltarea vânzărilor, ceea ce a condus la creșterea producției și la scăderea nivelului stocurilor. Capacitatea și utilizarea capacităților au înregistrat o creștere. Absorbția mai bună a costurilor fixe, îmbunătățirea productivității și reducerea anumitor factori de producție importanți au permis o reducere considerabilă a costurilor de producție pentru societățile incluse în eșantion.

               (122)

               Cu toate acestea, măsurile antidumping instituite inițial în 2011 nu au compensat pe deplin subcotarea importurilor din China, care au crescut cu 46 % între 2012 și 2014. Această situație a subminat redresarea industriei din Uniune.

               (123)

               Pentru a-și menține cota de piață, în 2014, industria din Uniune a fost nevoită să suporte o scădere continuă a prețurilor și abia a atins pragul de rentabilitate.

               (124)

               În urma creșterii nivelului de măsuri în 2014, în ceea ce privește cota de piață și prețurile industriei din Uniune, situația s-a inversat și acestea au avut o tendință ascendentă. Costurile unitare de producție s-au diminuat în continuare ca urmare a creșterii volumelor de producție, ceea ce a permis industriei din Uniune să atingă un profit de 8,6 % în perioada anchetei de reexaminare. Toți indicatorii de performanță, inclusiv crearea de locuri de muncă, s-au redresat.

               (125)

               Astfel cum s-a stabilit în ancheta din 2014, industria din Uniune a continuat să înregistreze un prejudiciu important până în septembrie 2013. Efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping și al importurilor care fac obiectul unor subvenții a continuat în 2014. Doar după creșterea nivelului de măsuri, industria din Uniunea a redevenit rentabilă și a reînceput să creeze locuri de muncă.

               (126)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că, după creșterea nivelului de măsuri în 2014, industria din Uniune s-a redresat parțial în urma prejudiciului cauzat de practicile de dumping anterioare și nu a suferit niciun prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

         4.6.   Probabilitatea unei reapariții a prejudiciului

               (127)

               După cum s-a menționat în considerentul 49, capacitățile neutilizate estimate ale producătorilor din RPC au reprezentat o parte semnificativă din consumul total din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În 2016 capacitățile neutilizate s-au dublat în comparație cu 2015. Datorită acestei tendințe de creștere și atractivității ridicate a pieței Uniunii, demonstrată la considerentul 59, este probabil ca nivelul importurilor din China să fie reluat în proporții semnificative dacă măsurile ar fi abrogate.

               (128)

               După cum se menționează în considerentul 75, importurile chineze au continuat să submineze în mod semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în ciuda unei evoluții negative a ratei de schimb EUR/USD.

               (129)

               Redresarea prețurilor la fibra de sticlă a fost limitată. Prețurile industriei din Uniune rămân sub nivelul lor din 2012, iar efectul creșterii nivelului de măsuri în 2014 a fost atenuat de presiunea tot mai mare exercitată de importurile din Egipt. După ce a atins nivelurile anterioare crizei financiare, se așteaptă ca creșterea consumului din Uniune să scadă treptat.

               (130)

               Producția de fibră de sticlă este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului. În perioada examinată, producătorii incluși în eșantion au investit 165 de milioane EUR în capacitățile lor de producție. În aceeași perioadă, fluxul de numerar de exploatare s-a ridicat la doar 5 milioane EUR. Din aceste motive, abrogarea măsurilor ar crea un nivel de risc și o presiune financiară care ar submina în continuare raționamentul economic din spatele acestor investiții pe termen lung. Industria din Uniune ar fi obligată să își închidă furnalele. Acest lucru ar periclita existența sa. În plus, proporția ridicată de costuri fixe din această industrie o fac să fie foarte sensibilă la fluctuațiile volumelor de producție. Acest lucru înseamnă că o scădere relativ mică a producției ar genera pierderi mari. Ameliorarea recentă a industriei din Uniune are în mare măsură legătură cu o mai bună absorbție a costurilor fixe determinată de creșterea ratei de utilizare a capacității, care a fost posibilă în principal datorită măsurilor în vigoare, în special după 2014.

               (131)

               În plus, performanța industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate a fost, de asemenea, influențată pozitiv de factori externi, cum ar fi prețurile la energie și materii prime, care au fost relativ scăzute. Pe termen lung, este puțin probabil ca prețurile la acești factori de producție să rămână la acest nivel scăzut. Creșterea acestor factori de producție ar avea un impact negativ suplimentar asupra rentabilității industriei din Uniune.

               (132)

               Situația industriei din Uniune, deși s-a îmbunătățit în 2015, rămâne, prin urmare, vulnerabilă și se caracterizează prin persistența unor prețuri în scădere, costuri de producție volatile și cerințe de capital ridicate. În acest context, cantitățile mari de importuri chinezești care fac obiectul unui dumping la prețuri subcotate ar putea determina o deteriorare a performanței financiare a industriei din Uniune.

               (133)

               Pe această bază, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate, iar taxa compensatorie ar rămâne la un nivel care s-a dovedit deja a fi ineficient în ceea ce privește limitarea sosirii unor cantități mari de importuri la prețuri subcotate, Comisia a ajuns la concluzia că există o probabilitate de reapariție a prejudiciului.

         5.   INTERESUL UNIUNII

               (134)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea concluziona în mod clar că nu este în interesul Uniunii menținerea măsurilor antidumping existent în cazul de față, în pofida stabilirii probabilității reapariției dumpingului prejudiciabil. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune.

         5.1.   Interesul industriei din Uniune

               (135)

               A existat un grad foarte ridicat de cooperare din partea producătorilor din Uniune în cadrul prezentei anchete.

               (136)

               Industria din Uniune a arătat că activitățile sale sunt viabile atunci când nu sunt supuse unei concurențe neloiale din partea importurilor care fac obiectul unui dumping și a importurilor care fac obiectul unor subvenții, iar măsurile în vigoare au permis industriei să se redreseze parțial în urma prejudiciului suferit în trecut.

               (137)

               În același timp, eliminarea măsurilor ar conduce, foarte probabil, la o creștere a concurenței neloiale din partea importurilor chinezești care fac obiectul unui dumping, amenințând continuarea activităților producătorilor din Uniune.

               (138)

               Prin urmare, s-a concluzionat că este în interesul industriei din Uniune ca măsurile în vigoare să fie menținute.

         5.2.   Interesul importatorilor neafiliați

               (139)

               Astfel cum se menționează în considerentul 20 de mai sus, opt importatori neafiliați au răspuns la formularul de eșantionare. Cei trei importatori principali au fost incluși în eșantion, iar doi dintre aceștia au cooperat. Aceștia au reprezentat 5 % din importurile din China în timpul perioadei anchetei de reexaminare. Niciunul dintre importatorii care s-au înregistrat ca părți interesate în această anchetă nu și-a exprimat poziția, indiferent dacă în favoarea sau împotriva măsurilor aflate în curs de reexaminare.

               (140)

               Importatorii și comercianții au acces la un număr mare de surse de aprovizionare, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii. În plus, produsul în cauză este, în mare măsură, standardizat, iar sursele sale de aprovizionare pot fi schimbate în mod eficient.

               (141)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că extinderea taxei antidumping va avea un impact limitat asupra situației importatorilor.

         5.3.   Interesul utilizatorilor

               (142)

               Produsul care face obiectul anchetei este utilizat pentru un număr mare de aplicații, cum ar fi transportul (sectorul auto, maritim, aerospațial, militar), electronica, energia eoliană, construcția și ingineria civilă, rezervoare/conducte, bunurile de consum. A fost obținută cooperarea unei game largi de utilizatori.

               (143)

               19 din cei 64 de utilizatori care s-au înregistrat ca părți interesate au răspuns la chestionarul Comisiei. Ei reprezintă aproximativ 10 % din consumul total din Uniune.

               (144)

               14 societăți s-au declarat împotriva prelungirii măsurilor, trei societăți s-au pronunțat în favoarea menținerii măsurilor, iar două s-au abținut. O asociație de utilizatori și-a exprimat opoziția față de măsuri.

               (145)

               Mai mulți utilizatori au susținut că măsurile în vigoare fac ca produsele din aval să fie necompetitive în comparație cu aceleași produse fabricate în Asia. De asemenea, aceștia au susținut că nu au fost în măsură să absoarbă creșterea corespunzătoare a costurilor sau să o transfere clienților lor.

               (146)

               Ca urmare a creșterii nivelului de măsuri în 2014, Comisia a majorat nivelul taxelor impuse produsului în cauză de aproximativ două ori față de nivelul taxei antidumping inițiale. Comisia apreciase că impactul unei astfel de creșteri nu ar depăși un punct procentual de rentabilitate pentru industriile utilizatoare, deși a recunoscut că unele sectoare industriale au fost mai expuse decât altele.

               (147)

               Acest lucru a fost confirmat în cadrul actualei anchete. Datele furnizate de utilizatorii care au cooperat arată că, într-adevăr, costul fibrei de sticlă, indiferent de originea sa, a crescut între 2014 și 2015 cu o sumă care reprezintă 0,5 % din cifra lor de afaceri. În același timp, cifra de afaceri, profiturile și crearea de locuri de muncă legate de produsul în cauză au crescut. Doar două societăți au raportat o scădere a cifrei de afaceri și a ocupării forței de muncă, iar patru societăți au raportat o reducere a profiturilor.

               (148)

               Unii utilizatori au afirmat, de asemenea, că industria din Uniune nu are o capacitate de producție suficientă pentru a satisface cererea Uniunii, nu crește capacitățile și nu este competitivă deoarece are echipamente vechi și costuri mai mari la energie și cu forța de muncă.

               (149)

               Ancheta a arătat că aceste afirmații nu sunt justificate. Astfel cum se descrie în considerentele anterioare, industria din Uniune a făcut investiții semnificative, și-a îmbunătățit productivitatea și și-a sporit capacitățile de producție, în pofida unei perioade prelungite de pierderi care s-a încheiat în 2014, în urma creșterii nivelului de măsuri în 2014. Dezvoltarea în continuare a capacităților necesită angajamente de capital pe termen lung care, la rândul lor, depind de menținerea unor condiții de concurență echitabile, în care producătorii competitivi pot aștepta o rentabilitate adecvată a investițiilor.

               (150)

               În plus, în ciuda creșterii numărului de măsuri între 2014 și 2015, consumul din Uniune a continuat să se dezvolte în același ritm ca în anii precedenți. Într-adevăr, există surse alternative de aprovizionare în afara RPC, cum ar fi Bahrain, Egipt, Japonia, Malaysia și SUA. În cursul perioadei examinate, importurile din RPC nu au depășit aproape niciodată jumătate din totalul importurilor din țări terțe, iar cota de piață a acestora a culminat la 17 % din consumul total din Uniune în 2014. În orice caz, scopul taxelor antidumping și antisubvenție nu este de a pune capăt importurilor chineze în Uniune, ci de a se asigura că aceste importuri concurează în condiții echitabile cu alte surse de aprovizionare.

               (151)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că extinderea taxei antidumping va avea un impact limitat asupra situației utilizatorilor.

         5.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (152)

               Abrogarea măsurilor ar avea un impact important și negativ asupra producătorilor din Uniune.

               (153)

               Extinderea taxei antidumping ar avea un impact limitat asupra importatorilor, care au rămas neutri.

               (154)

               Deși operațiunile anumitor utilizatori sunt expuse la creșterea costului produsului în cauză și al produsului similar, ancheta a confirmat că măsurile au avut un impact limitat asupra performanței generale a industriilor utilizatoare.

               (155)

               Comisia concluzionează că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping la importurile produsului în cauză din RPC.

         6.   CONCLUZIE ȘI COMUNICAREA CONSTATĂRILOR

               (156)

               Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se mențină măsurile antidumping în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. O singură parte interesată, reclamantul, s-a exprimat în urma acestei informări și s-a declarat de acord cu constatările Comisiei și cu propunerea acesteia de a menține măsurile antidumping în vigoare.

               (157)

               Având în vedere considerațiile de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din RPC, instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011, astfel cum a fost modificat ultima oară prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014, ar trebui menținute.

               (158)

               Comitetul instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) și 7019 31 00 și originare din Republica Populară Chineză.
   (2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii înainte de plata taxelor vamale pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

               Societatea

               Taxă antidumping definitivă (%)

               Codul adițional TARIC

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Alte societăți cooperante enumerate în anexa I

               15,9

               Toate celelalte societăți

               19,9

               A999

         (3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei antidumping specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
   (4)   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 24 aprilie 2017.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

      (2)  JO L 67, 15.3.2011, p. 1.

      (3)  JO L 367, 23.12.2014, p. 22.

      (4)  JO C 99, 15.3.2016, p. 10.

      (5)  Japonia, Nippon Electric Glass Co., Ltd (Japonia), Malaysia, Nippon Electric Glass (Malaysia) și CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Turcia).

      (6)  Informații furnizate de APFE, în octombrie 2016, pe baza prezentării „European Market and Supply Situation”.

      (7)  Informații privind prețul pe baza statisticilor vamale.

      (8)  Volumele exportate din RPC în cursul PAR au fost de aproximativ 111 de mii de tone metrice pentru SUA, 78 de mii pentru Uniune, 16 mii pentru Malaysia și 14 mii pentru India.

      (9)  În ordinea importanței: SUA, UE, Arabia Saudită, Coreea de Sud, Emiratele Arabe Unite, Canada, Thailanda, Japonia, Malaysia și India.

      (10)  Informații furnizate de APFE, în octombrie 2016, pe baza prezentării „European Market and Supply Situation”.

      ANEXA I
      Producători-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion:

                  Numele

                  Codul adițional TARIC

                  Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      ANEXA II
      Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, după următorul model:

                  1.

                  Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială.

                  2.

                  Următoarea declarație: „Subsemnatul certific prin prezenta că (volumul) de produse din fibră de sticlă cu filament vândute la export în Uniunea Europeană și cuprinse în prezenta factură au fost fabricate de (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în RPC. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

                  3.

                  Data și semnătura.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1595 al Comisiei din 21 septembrie 2017 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Gorgonzola (DOP)]

text:
                  22.9.2017

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 244/1

            REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1595 AL COMISIEI
      din 21 septembrie 2017
      de aprobare a unor modificări care nu sunt minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Gorgonzola (DOP)]
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (3) litera (a),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul articolului 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unor modificări ale caietului de sarcini al denumirii de origine protejate (denumite în continuare „DOP”) „Gorgonzola”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2).

                  (2)

                  Deoarece modificările în cauză nu au fost minore în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                      (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

                  (3)

                  Modificările vizează descrierea produsului, dovada originii, metoda de obținere, etichetarea, normele privind ambalarea și certificarea.

                  (4)

                  La 22 august 2016, Comisia a primit un act de opoziție din partea Belgiei. La 21 octombrie 2016, Comisia a primit declarația de opoziție motivată aferentă.

                  (5)

                  Considerând această opoziție admisibilă, Comisia a invitat Italia și Belgia, prin scrisoarea din 7 iunie 2016, să desfășoare consultări corespunzătoare timp de trei luni, pentru a încerca să ajungă la un acord în conformitate cu procedurile lor interne.

                  (6)

                  Termenul de consultare a fost prelungit cu încă trei luni.

                  (7)

                  Părțile au ajuns la un acord. Italia a comunicat Comisiei rezultatele acordului prin scrisoarea din 5 iunie 2017.

                  (8)

                  În opoziția formulată, Belgia a argumentat că, în mod contrar celor prevăzute la articolul 7 alineatul (1) literele (e) și (g) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de modificare nu stabilea norme clare referitoare la ambalare și la sistemul de certificare.

                  (9)

                  Oponentul s-a referit, mai exact, la punctul 3.6 din documentul unic modificat, formulat după cum urmează: „«Gorgonzola» se poate comercializa și în bucăți preambalate, neînvelite în folie de aluminiu gofrat, cu condiția unei certificări prealabile de către organismul de control autorizat sau, în cazul unei delegări din partea acestuia, de către un alt organism de control. Pentru a se păstra calitatea, a se garanta originea și a se asigura controlul în cazul brânzei «Gorgonzola» comercializate în bucăți preambalate, tăierea și ambalarea bucăților trebuie certificate de organismul de control autorizat sau, în cazul unei delegări din partea acestuia, de către un alt organism de control.”

                  (10)

                  S-a afirmat că aceste norme nu specifică în mod clar condițiile care trebuie îndeplinite și controlate în ceea ce privește tăierea și ambalarea brânzei cu DOP „Gorgonzola” care trebuie certificată. În plus, există riscul să dureze câteva luni până când devine operațional noul sistem. Se presupune că organismului de certificare îi va lua ceva timp să ia deciziile cu privire la cererile de certificare, ceea ce înseamnă că, în perioada de examinare a cererilor, operatorii rămân fără temeiul juridic de a utiliza această denumire înregistrată la comercializarea produsului.

                  (11)

                  Prin urmare, oponentul dorea enunțarea exactă a obligațiilor în cadrul procedurii de certificare și obținerea unei perioade de tranziție care să permită trecerea ușoară la noul sistem de certificare și în cursul căreia unitățile de prelucrare și de ambalare să își poată continua comercializarea produselor folosind denumirea înregistrată „Gorgonzola” DOP până când organismul responsabil cu acordarea certificării lua o decizie cu privire la cererea lor.

                  (12)

                  Italia a fost de acord cu faptul că era necesară detalierea normelor privind ambalarea și controalele. Organismul de inspecție (control) pentru DOP „Gorgonzola” a redactat un document care clarifică, în opinia oponentului, majoritatea problemelor semnalate.

                  (13)

                  Caietul de sarcini și documentul unic au fost modificate din nou. S-a stabilit că porțiile preambalate trebuie obținute din roți întregi, jumătăți de roți sau bucăți porționate din roți a căror origine a fost certificată. Au fost reamintite cerințele de trasabilitate și obligațiile de etichetare ale operatorilor.

                  (14)

                  În plus, pentru ca trecerea la noul sistem de certificare să se facă ușor și pentru ca operatorii care taie și ambalează produsul în afara ariei geografice să poată beneficia de un termen adecvat de depunere a cererii de certificare și să poată continua comercializarea produselor sub denumirea înregistrată „Gorgonzola” DOP, norma specifică privind ambalarea, conform căreia „Gorgonzola” comercializată în bucăți preambalate neînvelite în folie gofrată de aluminiu trebuie să fie certificată de organismul de control autorizat sau, în cazul unei delegări din partea acestuia, de către un alt organism de control, ar trebui să se aplice numai după șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

                  (15)

                  Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că modificarea ar trebui aprobată. Versiunea consolidată a documentului unic ar trebui publicată spre informare,

            ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
      Articolul 1
      Se aprobă modificările caietului de sarcini publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Gorgonzola” (DOP). Anexa la prezentul regulament conține documentul unic consolidat.
      Articolul 2
      Norma prevăzută la articolul 4 al caietului de sarcini și la punctul 3.6 din documentul unic, conform căreia „«Gorgonzola» se poate comercializa și în bucăți preambalate, neînvelite în folie de aluminiu gofrat, cu condiția unei certificări prealabile de către organismul de control autorizat sau, în cazul unei delegări din partea acestuia, de către un alt organism de control”, se aplică de la 12 aprilie 2018.
      Articolul 3
      Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

         Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
         Adoptat la Bruxelles, 21 septembrie 2017.

               Pentru Comisie

               Președintele

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

         (2)  Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei din 12 iunie 1996 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (JO L 148, 21.6.1996, p. 1).

         (3)  JO C 188, 27.5.2016, p. 44.

         ANEXĂ

            DOCUMENT UNIC

         Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (*1)

            „GORGONZOLA”

         Nr. CE: IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

            IGP () DOP (X)

         1.   DENUMIRE

         „Gorgonzola”
         2.   STATUL MEMBRU SAU ȚARA TERȚĂ

         Italia
         3.   DESCRIEREA PRODUSULUI AGRICOL SAU ALIMENTAR

         3.1.   Tipul de produs

         Clasa 1.3. Brânzeturi
         3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

         „Gorgonzola” este o brânză cu mucegai verde, produsă doar din lapte de vacă integral pasteurizat, cu pastă crudă, omogenă, de culoare albă și de culoarea paiului, marmorată, cu vinișoare caracteristice albastre-verzui și/sau gri-albăstrui datorate dezvoltării de mucegaiuri (mucegăirii).
         Brânza „Gorgonzola” prezintă următoarele caracteristici:

                     —

                     formă:

                                 —

                                 cilindrică, cu fețe plane și margine laterală dreaptă;

                                 —

                                 dimensiuni: înălțime minimă a marginii laterale de 13 cm, diametru cuprins între 20 și 32 cm;

                                 —

                                 clasificare în funcție de greutate, gust și de gradul de maturare:

                                             1.

                                             roata „dulce”: greutate cuprinsă între 9 și 13,5 kg, cu gust dulce și cu o durată de maturare minimă de cincizeci de zile și maximă de o sută cincizeci de zile;

                                             2.

                                             roata „picantă”: greutate cuprinsă între 9 și 13,5 kg, cu gust picant pronunțat și cu o durată de maturare minimă de optzeci de zile și maximă de două sute șaptezeci de zile;

                                             3.

                                             roata „mică picantă”: greutate de minimum 5,5 kg, dar mai mică de 9 kg, cu gust picant pronunțat și cu o durată de maturare minimă de șaizeci de zile și maximă de două sute de zile;

                     —

                     coajă: de culoare gri și/sau rozie, necomestibilă;

                     —

                     pastă: omogenă, de culoare albă și de culoarea paiului, marmorată datorită dezvoltării de mucegaiuri (mucegăirii), cu vinișoare caracteristice albastre-verzui și/sau gri-albăstrui;

                     —

                     grăsime în substanța uscată: minimum 48 %.

               3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

         Lapte de vacă integral, cheag de vițel, sare.
         3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

         Minimum 50 % din substanța uscată din hrana bovinelor, ca medie anuală, provine din aria de producție.
         3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

         Producerea și prelucrarea laptelui, maturarea brânzei destinate a deveni „Gorgonzola” și aplicarea mărcilor de identificare menționate la punctul 3.7 se desfășoară în aria geografică delimitată.
         3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

         Brânza „Gorgonzola” poate fi comercializată ca roți întregi, ca jumătăți de roți tăiate orizontal sau porționată în bucăți învelite în folie de aluminiu gofrat.
         „Gorgonzola” se poate comercializa și în bucăți preambalate, neînvelite în folie de aluminiu gofrat, cu condiția unei certificări prealabile de către organismul de control autorizat sau, în cazul unei delegări din partea acestuia, de către un alt organism de control.
         Bucățile preambalate trebuie obținute din roți întregi, jumătăți de roți sau bucăți porționate a căror origine a fost certificată (adică sunt învelite în folie de aluminiu gofrat purtând marca de identificare a denumirii). Pentru a se păstra calitatea, a se garanta originea și a se asigura controlul în cazul brânzei „Gorgonzola” comercializate în bucăți preambalate, tăierea și ambalarea bucăților trebuie certificate de organismul de control autorizat sau, în cazul unei delegări din partea acestuia, de către un alt organism de control. Această dispoziție este justificată de faptul că, din cauza riscurilor legate de siguranța alimentară, roțile și jumătățile de roți tăiate orizontal nu pot fi tranșate dacă sunt învelite în folie de aluminiu gofrat, precum și de faptul că, având în vedere lipsa oricărui marcaj pe marginea exterioară a roții de „Gorgonzola”, originea bucăților obținute, lipsite de folie de aluminiu, trebuie certificată de organismul de control.
         Operatorii trebuie să îndeplinească cerințele de trasabilitate prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 și la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 668/2014, ceea ce înseamnă că trebuie să fie în măsură să identifice fiecare operator care le-a furnizat brânzeturi „Gorgonzola” și să dispună de sisteme și proceduri care să le permită să furnizeze aceste informații și să identifice și alți operatori cărora li s-au furnizat brânzeturi „Gorgonzola”.
         Bucățile de „Gorgonzola” pot fi tăiate și ambalate la punctul de vânzare cu amănuntul la cererea consumatorului, cu condiția să fie vizibilă folia de aluminiu gofrat. De asemenea, sunt permise tăierea în bucăți a brânzei „Gorgonzola” și ambalarea acestor bucăți la punctul de vânzare cu amănuntul pentru vânzarea directă, dacă pe fiecare bucată de produs rămâne o parte din folia de aluminiu, drept garanție a autenticității.
         3.7.   Norme specifice privind etichetarea

         Roata de „Gorgonzola” se distinge prin două mărci de identificare aplicate în aria geografică delimitată:

                     —

                     inițial, marca de identificare aplicată pe ambele fețe plane, conținând numărul de identificare al fabricii de brânză (a se vedea figura 1);

                        Figura 1

                     —

                     la momentul în care produsul a dobândit caracteristicile necesare pentru comercializare, marca de identificare constă într-o folie de aluminiu gofrat purtând marca de identificare gofrată (a se vedea figura 2), folie care înfășoară roata, jumătatea de roată tăiată orizontal și bucățile, cu excepția cazurilor prevăzute la punctul 3.6 pentru bucățile preambalate; în plus, pe folia de aluminiu gofrat figurează, pe lângă denumirea de origine protejată „Gorgonzola”, însoțită de simbolul Uniunii, mențiunea „picantă” în cazul roții „picante”, al roții „mici picante” și al respectivelor jumătăți de roți tăiate orizontal și al bucăților, inscripționată lângă denumirea de origine protejată „Gorgonzola” sau sub aceasta, cu caractere grafice de dimensiuni inferioare celor utilizate pentru aceasta din urmă.

                        Figura 2

               Bucăți de roată preambalate
         În cazul bucăților de brânză „Gorgonzola” preambalate, în câmpul vizual principal de pe ambalajul primar figurează următoarele elemente:

                     —

                     denumirea de origine protejată „Gorgonzola”, însoțită de simbolul Uniunii pentru DOP;

                     —

                     mențiunea „picantă”, în cazul produsului obținut din roțile de „Gorgonzola”„picantă” și „mică picantă”, inscripționată lângă denumirea de origine protejată „Gorgonzola” sau sub aceasta, cu caractere grafice de dimensiuni inferioare celor utilizate pentru aceasta din urmă.

               Operatorii trebuie să îndeplinească cerințele de etichetare pentru diferitele tipuri de „Gorgonzola”.
         4.   DELIMITAREA CONCISĂ A ARIEI GEOGRAFICE

         Aria geografică delimitată cuprinde întregul teritoriu al următoarelor provincii:

                     —

                     Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli.

               De asemenea, aria delimitată cuprinde următoarele comune din provincia Alessandria:

                     —

                     Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino și Frassineto Po.

               5.   LEGĂTURA CU ARIA GEOGRAFICĂ

         5.1.   Specificitatea ariei geografice

         Factorii naturali sunt legați de condițiile climatice ale zonei geografice delimitate, care favorizează abundența și calitatea furajelor destinate alimentației vacilor de lapte, precum și dezvoltarea agenților microbiologici care determină caracteristicile organoleptice și culoarea brânzei. În ceea ce privește factorii umani, pe lângă relevanța istorică a brânzei în economia locală, se subliniază faptul că etapele complexe ale producției de „Gorgonzola” sunt rodul artei tradiționale de a produce brânzeturi manual: însămânțarea laptelui cu fermenți lactici și cu o suspensie de spori de penicilină și drojdii selecționate, adăugarea de cheag de vițel la temperatura ideală, sărarea uscată și perforarea caracteristică a pastei în timpul maturării sunt operațiuni transmise de-a lungul secolelor în aria geografică delimitată.
         5.2.   Specificitatea produsului

         „Gorgonzola” este o brânză cu pastă crudă, omogenă, de culoare albă și de culoarea paiului, marmorată, cu vinișoare caracteristice albastre-verzui și/sau gri-albăstrui datorate dezvoltării de mucegaiuri (mucegăirii).
         Gustul poate varia de la dulce la picant pronunțat, în funcție de diverși factori, printre care, în special, perioada de maturare mai scurtă sau mai lungă.
         5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

         Caracteristicile organoleptice și culoarea brânzei „Gorgonzola” sunt determinate de abundența și calitatea furajelor destinate alimentației vacilor de lapte, precum și de operațiunile tradiționale de producere a brânzei, în special de introducerea sporilor de penicilină, sărarea uscată și perforarea pastei în timpul maturării.

            Trimitere la publicarea caietului de sarcini

         [Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (*2)]
         http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
         sau
         accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Prodotti DOP e IGP” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP, IGP e STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di produzione all'esame dell'UE”.

            (*1)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare.

            (*2)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare.