title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 al Comisiei din 7 decembrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau din oțel originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

text:
               8.12.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 322/21

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/2272 AL COMISIEI
   din 7 decembrie 2015
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau din oțel originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsuri în vigoare

               (1)

               În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”) desfășurată în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau din oțel (denumite în continuare „TTFS”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), prin Regulamentul (CE) nr. 926/2009 (2) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Măsurile inițiale s-au bazat pe o constatare a unei amenințări de prejudiciu grav și au fost anulate printr-o hotărâre a Tribunalului (3) în ceea ce privește exporturile de produse fabricate de Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd. Această hotărâre face în prezent obiectul unui recurs în fața Curții de Justiție (4).

               (2)

               Măsurile instituite au luat forma taxelor ad valorem următoare: 17,7 % pentru societatea Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd, 27,2 % (alte societăți cooperante) și 39,2 % (toate celelalte societăți).

         2.   Măsurile în vigoare în ceea ce privește alte țări terțe

               (3)

               În prezent, sunt în vigoare măsuri antidumping privind importurile de TTFS originare din Rusia și din Ucraina (5). Măsurile antidumping împotriva Croației au expirat la 26 iunie 2012 (6).

         3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

               (4)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (7) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (5)

               Cererea a fost depusă de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură al Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a UE de tuburi și țevi fără sudură.

               (6)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei din Uniune.

               (7)

               La 3 octombrie 2014, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (8) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

         4.   Părți vizate de anchetă

               (8)

               În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod explicit solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii din Uniune despre care se cunoaște că sunt părți vizate, precum și autoritățile chineze cu privire la deschiderea reexaminării, invitându-i să participe.

               (9)

               De asemenea, Comisia a informat producătorii din Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „SUA”) cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că SUA au fost propuse ca țară terță cu economie de piață (denumite în continuare „țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

               (10)

               Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la deschiderea reexaminării și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale.

         4.1.   Eșantionarea

               (11)

               În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion dintre părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

         (a)   Eșantionarea producătorilor din Uniune

               (12)

               În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat provizoriu un eșantion de producători din Uniune și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de vânzări ale produsului similar în cursul perioadei anchetei de reexaminare în Uniune, asigurând, în același timp, o repartizare geografică. Eșantionul s-a format din șase societăți din Republica Cehă, Franța, Germania, Italia, România și Slovacia, reprezentând aproximativ 55 % din vânzările totale către clienți neafiliați din Uniune. Nu s-au primit observații, prin urmare societățile selectate provizoriu au fost reținute pentru constituirea eșantionului final.

         (b)   Eșantionarea importatorilor

               (13)

               Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

               (14)

               Dat fiind că numai patru importatori neafiliați s-au manifestat, furnizând informațiile solicitate în avizul de deschidere, eșantionarea nu a fost necesară. Cu toate acestea, dintre cei patru importatori neafiliați, numai unul a cooperat în cadrul anchetei și a prezentat un răspuns la chestionarul trimis.

         (c)   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

               (15)

               Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, eșantionarea a fost prevăzută în avizul de deschidere.

               (16)

               Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

               (17)

               Având în vedere faptul că numai trei producători-exportatori din RPC au oferit Comisiei informațiile solicitate, eșantionarea nu a fost considerată necesară.

         4.2.   Chestionarele și vizitele de verificare

               (18)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta și, pe de altă parte, interesul Uniunii.

               (19)

               Au fost trimise chestionare celor trei producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare, celor șase producători din Uniune incluși în eșantion, celor patru importatori neafiliați care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare și către șapte utilizatori. Douăzeci și doi de producători din șase țări analoge potențiale, și anume Argentina, Brazilia, Japonia, Mexic, Ucraina și SUA, au fost identificați și au primit chestionare.

               (20)

               Răspunsuri la chestionar au fost primite de la un producător-exportator chinez, de la trei producători din țara analogă SUA, de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la un importator și de la trei utilizatori.

               (21)

               S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

                           (a)

                           producătorul-exportator din RPC

                                       —

                                       Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., RPC

                           (b)

                           producători din Uniune

                                       —

                                       Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava AS, Republica Cehă

                                       —

                                       Benteler Deutschland GmbH, Germania

                                       —

                                       Tenaris-Dalmine SPA, Italia

                                       —

                                       TMK-ARTROM, România

                                       —

                                       Vallourec Tubes France, Franța

                                       —

                                       Železiarne Podbrezová, Slovacia

                           (c)

                           importatorul

                                       —

                                       Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Țările de Jos

                           (d)

                           producători stabiliți în țara analogă:

                                       —

                                       IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, SUA

                                       —

                                       Vallourec Star, L.P., SUA

                                       —

                                       ArcelorMittal Tubular Products, SUA

         5.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (22)

               Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2013 și 30 iunie 2014 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

         6.   Comunicarea concluziilor

               (23)

               Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se mențină măsurile antidumping definitive aflate în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări a informațiilor. Numai solicitantul a transmis observații în urma comunicării.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (24)

               Produsul în cauză este același ca în ancheta inițială menționată la considerentul 1, și anume tuburile și țevile fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon (CEV) care nu depășește 0,86 în conformitate cu formula și analiza chimică a Institutului Internațional de Sudură (International Institute of Welding – IIW) (9), originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93.

         2.   Produsul similar

               (25)

               Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

                           —

                           produsul în cauză;

                           —

                           produsul fabricat și vândut pe piața internă din SUA, care a fost utilizată drept țară analogă; și

                           —

                           produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

               (26)

               Comisia a decis că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

   1.   Observații preliminare

               (27)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să conducă la continuarea sau la reapariția dumpingului.

               (28)

               După cum s-a menționat anterior, trei producători-exportatori chinezi s-au prezentat după deschiderea anchetei și au primit un chestionar. Cu toate acestea, s-a primit un singur răspuns. Producătorul-exportator cooperant a reprezentat mai mult de 25 % din importurile din China în Uniune, iar importurile sale au fost considerate reprezentative pentru totalul importurilor din RPC în Uniune. Prin urmare, constatările privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului prevăzute mai jos s-au bazat pe datele furnizate de producătorul-exportator care a cooperat.

         2.   Dumping în perioada anchetei de reexaminare

   2.1.   Țara analogă

               (29)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță care are economie de piață. În acest scop, a trebuit să se selecteze o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”).

               (30)

               Comisia a informat părțile interesate în avizul de deschidere că intenționa să desemneze SUA drept țară analogă posibilă, la fel ca în cazul anchetei inițiale și a invitat părțile să își prezinte observațiile. Nu s-au primit observații.

               (31)

               Cu toate acestea, Comisia a contactat alte țări analoge potențiale (Argentina, Brazilia, India, Japonia, Republica Coreea, Mexic, Federația Rusă și Ucraina) pentru a le solicita cooperarea și a furniza informații.

               (32)

               Trei producători din SUA au cooperat și au prezentat un răspuns la chestionar.

               (33)

               S-a constatat că nivelul concurenței pe piața americană era ridicat, cu un număr mare de producători care vând pe piața internă și cu niveluri semnificative de importuri (în pofida existenței unor taxe antidumping împotriva RPC). Cantitățile vândute pe piața din SUA au fost substanțiale, piața respectivă fiind comparabilă cu piața chineză și în ceea ce privește gama de produse. În plus, procesul de producție și materiile prime utilizate de producătorii cooperanți dintr-o țară analogă s-au dovedit a fi similare cu cele de pe piața chineză. Prin urmare, având în vedere inclusiv nivelul de cooperare înregistrat, Statele Unite ale Americii au fost considerate ca fiind o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

         2.2.   Valoarea normală

               (34)

               Informațiile primite de la producătorii cooperanți din SUA au fost utilizate ca bază pentru stabilirea valorii normale aplicabile în cazul producătorilor-exportatori din RPC.

               (35)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale producătorilor cooperanți din SUA a fost reprezentativ pe perioada anchetei de reexaminare. Vânzările pe piața internă au fost considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar către clienți independenți de pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export chineze ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Pe această bază, vânzările pe piața internă din SUA au fost reprezentative.

               (36)

               În continuare, Comisia a examinat dacă vânzările de produs similar pe piața internă pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți pentru tipul de produs în cauză. În cazurile în care vânzările pe piața internă ale tipului de produs specific au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor de acest tip pe piața internă efectuate în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               (37)

               Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă ale tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.

               (38)

               În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

         2.3.   Prețul de export

               (39)

               Producătorul-exportator cooperant a exportat în Uniune direct către clienți independenți. Prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul care face obiectul reexaminării atunci când este vândut la export Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

         2.4.   Comparația

               (40)

               Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de cheltuielile de transport (intern și maritim), costuri de asigurare, taxele și comisioanele bancare.

         2.5.   Marja de dumping

               (41)

               Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză pentru producătorul-exportator cooperant, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a stabilit că valoarea medie ponderată a marjei de dumping pentru producătorul-exportator cooperant, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 158,3 %.

         3.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

               (42)

               Comisia a verificat dacă ar exista probabilitatea de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. S-au analizat următoarele elemente: prețul de export către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, precum și atractivitatea pieței din Uniune.

         3.1.   Exporturile chinezești către alte destinații

               (43)

               Conform bazei de date a statisticilor chineze privind exportul, exporturile chinezești de TTFS în întreaga lume (124 de țări, cu excepția Uniunii) s-a ridicat la 4,6 milioane de tone în 2013. Prețurile au variat între 400 EUR/tonă și 4 500 EUR/tonă. Importurile din China către Uniune s-au ridicat la 68 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare, cu un preț mediu sub 700 EUR/tonă (pe baza datelor Eurostat). Comisia a considerat că aceste diferențe considerabile de prețuri nu permit să se ajungă la o concluzie pertinentă privind comportamentul prețurilor de export din China către alte țări terțe. Cu toate acestea, ancheta a arătat că prețul mediu de export practicat de producătorul-exportator cooperant din RPC către piețele terțe (Chile, Iran, Coreea, EAU și Turcia) a fost mai mic decât prețul mediu al exporturilor chineze către Uniune. În plus, cantitățile exportate și prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi în unele piețe de export importante precum Uniunea Europeană, Canada, SUA, Columbia, Mexic, Brazilia, Rusia, Belarus și Kazahstan, sunt afectate de măsurile existente, precum taxele antidumping sau măsurile de protecție.

         3.2.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China

               (44)

               Ancheta a stabilit că în RPC capacitatea de producție a crescut în mod semnificativ de la ancheta inițială. Datele aflate la dispoziția publicului care au fost colectate în timpul vizitelor efectuate la fața locului indică o capacitate de producție de 32 de milioane de tone (10). Datele furnizate de către solicitant indică niveluri chiar mai ridicate ale capacității de producție, de până la 43 de milioane de tone. Ambele surse confirmă că, de la ancheta inițială, capacitatea de producție a producătorilor chinezi a crescut în mod semnificativ, mai precis cu cel puțin 60 %.

               (45)

               Toate informațiile colectate confirmă existența unei capacități de producție excedentare a industriei chineze. Nu s-a prezentat nicio informație care să indice că, în următorii ani, consumul intern din RPC va crește în proporție suficientă pentru a absorbi supracapacitatea existentă în RPC.

               (46)

               Ancheta a stabilit că producția din RPC a fost de aproximativ 30 de milioane de tone în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce presupune că au rămas cel puțin 2 milioane de tone de capacitate de producție neutilizată. Această capacitate neutilizată reprezintă mai mult de 100 % din consumul Uniunii în perioada anchetei de reexaminare și, prin urmare, a fost considerată ca fiind semnificativă. Prin urmare, există o importantă capacitate de producție neutilizată disponibilă în RPC care ar putea fi utilizată, având în vedere concluziile cu privire la atractivitatea pieței Uniunii și dificultățile, pentru piața internă, de a absorbi această capacitate și de a mări volumul exporturilor către piața Uniunii în absența măsurilor.

         3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

               (47)

               Conform datelor Eurostat, importurile din RPC în Uniune au scăzut mai întâi de la peste 78 000 de tone în 2011 până la peste 47 000 de tone în 2012 și au crescut din nou până la aproape 68 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea importurilor în 2012 a coincis cu o scădere a cererii pe piața Uniunii. În timp ce scăderea cererii a continuat în perioada anchetei de reexaminare, volumul importurilor a crescut, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață a importurilor din China, ajungând la 3,6 % în perioada anchetei de reexaminare.

               (48)

               Astfel cum s-a stabilit în considerentul 41, importurile din RPC au făcut obiectul unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în timp ce erau măsuri în vigoare. Marja de dumping stabilită a fost chiar cu mult mai mare decât marja de dumping constatată în cursul anchetei inițiale. În cazul în care importurile au continuat să facă obiectul unui dumping în prezența unor măsuri, atunci, nu există niciun motiv pentru a considera că, în absența măsurilor, prețurile importurilor din RPC ar crește, cu atât mai puțin la un nivel suficient pentru a elimina dumpingul.

               (49)

               Astfel cum s-a menționat în considerentul 43 de mai sus, măsurile în vigoare la importurile de TTFS din China care au fost instituite în cadrul unui număr important de piețe de export pentru producătorii-exportatori chinezi de TTFS limitează considerabil posibilitatea de extindere sau continuare a exporturilor chineze pe aceste piețe. În același timp, s-a stabilit că prețul de export către Uniune practicat de producătorul-exportator chinez cooperant a fost mai mare decât prețul său de export practicat pe piețele din țări terțe, ceea ce indică atractivitatea pieței Uniunii în pofida taxelor în vigoare. S-a demonstrat, de asemenea, că piața Uniunii ar fi o țintă menită să absoarbă o parte semnificativă din capacitățile neutilizate din China, care, în absența măsurilor antidumping, ar fi cel mai probabil direcționate către piața Uniunii, la prețuri de dumping.

               (50)

               În plus, înainte de instituirea măsurilor în vigoare în 2009, exporturile chineze către Uniune s-au ridicat la 542 840 de tone pentru Uniune, și anume de aproape opt ori mai mult decât în perioada anchetei de reexaminare. Aceasta indică faptul că piața Uniunii este atractivă pentru importurile din China în ceea ce privește dimensiunea pieței și că există o capacitate pe piața Uniunii de a absorbi volume crescute ale importurilor din RPC. Taxele antidumping în vigoare i-au împiedicat pe producătorii-exportatori chinezi să își mărească volumul vânzărilor către Uniune, iar în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire, foarte probabil, volumul vânzărilor respective va crește din nou, în special având în vedere existența unor importante capacități neutilizate în RPC, după cum se arată mai jos.

               (51)

               În plus, chiar dacă începând de la ancheta inițială consumul pe piața chineză a crescut în mod semnificativ, este puțin probabil ca importanta capacitate de producție neutilizată de producătorii chinezi să poată fi absorbită pe piața internă, după cum se explică în considerentul 45.

               (52)

               Prin urmare, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor actuale, producătorii-exportatori chinezi ar putea să își crească semnificativ exporturile la prețuri de dumping către piața Uniunii.

         3.4.   Concluzii privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

               (53)

               Ancheta a arătat că vânzările de TTFS din China către Uniune au fost efectuate la prețuri de dumping pe perioada anchetei de reexaminare. Având în vedere capacitatea neutilizată semnificativă disponibilă în RPC (depășind consumul total al Uniunii pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare), măsurile în vigoare împotriva importurilor din China pe alte piețe terțe și atractivitatea pieței din Uniune, Comisia a concluzionat că există o foarte mare probabilitate ca dumpingul să continue în cazul eliminării măsurilor.

         D.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

   1.   Definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune

               (54)

               Industria din Uniune nu a suferit schimbări structurale majore de la ancheta inițială. În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de aproximativ 20 de producători cunoscuți din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (55)

               Producția totală din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost stabilită pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți din Uniune, precum și pe baza datelor furnizate de către solicitant.

               (56)

               Astfel cum s-a indicat în considerentul 12 de mai sus, având în vedere numărul ridicat de producători din Uniune, a fost selectat un eșantion de șase producători din Uniune. Eșantionul a fost considerat a fi reprezentativ pentru industria din Uniune, reprezentând aproximativ 60 % din vânzările totale în Uniune.

         2.   Consumul din Uniune

               (57)

               Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pornind de la: (i) volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, bazat pe date furnizate de solicitant; și (ii) volumul importurilor din țările terțe pe piața Uniunii, obținut pe baza datelor Eurostat. Solicitantul a colectat și a agregat datele privind vânzările provenind de la 16 producători din Uniune și a estimat datele pentru restul.

               (58)

               Pe această bază, consumul din Uniune a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 1

                  Consumul la nivelul Uniunii

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Consum total la nivelul Uniunii (tone)

                           2 353 291

                           2 058 262

                           1 841 591

                           1 904 410

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              87

                              78

                              81

                              Sursă: Eurostat și datele transmise de către solicitant.

               (59)

               Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 19 % în ansamblul perioadei examinate. Mai precis, piața Uniunii pentru produsul care face obiectul reexaminării și produsul similar a scăzut în mod constant până în 2013 (cu 22 %) și apoi s-a îmbunătățit ușor în perioada anchetei de reexaminare (cu 3,4 %).

               (60)

               Tendința de scădere a consumului din Uniune se poate explica în principal prin scăderea cererii provenind din sectoarele construcțiilor, industrial și de producere a energiei, care nu au revenit la nivelurile de dinainte de criză, și anume înainte de anul 2009.

         3.   Importurile provenite din țara în cauză

   3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

      Tabelul 2

      Volumul și cota de piață a importurilor

               Țara

               2011

               2012

               2013

               Perioada anchetei de reexaminare

               RPC

               Volum (tone)

               78 153

               47 279

               55 777

               67 977

                  Indice

                  100

                  60

                  71

                  87

               Cotă de piață (%)

               3,3

               2,3

               3

               3,6

                  Sursă: Eurostat.

               (61)

               Volumul importurilor de produs care face obiectul reexaminării din RPC către Uniune au scăzut cu 13 % în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 78 000 de tone în 2011 până la 68 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Volumul importurilor din RPC a scăzut în mod semnificativ în 2012 (cu 40 %) și a crescut în mod constant din acel moment (cu 18 % în 2013, comparativ cu 2012, iar apoi cu 22 % în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu 2013).

               (62)

               Importurile de produs care face obiectul reexaminării din RPC în Uniune au scăzut într-o măsură mai mică decât consumul Uniunii și acest lucru a avut ca rezultat o ușoară creștere a cotei de piață a importurilor din China, de la 3,3 % în 2011 până la 3,6 % în perioada anchetei de reexaminare. Mai concret, cota de piață a scăzut până la 2,3 % în 2012 și a crescut ulterior până la 3 % în 2013 și respectiv, până la 3,6 % în perioada anchetei de reexaminare).

         3.2.   Prețul importurilor provenite din țara în cauză

               (63)

               Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor din RPC:

                  Tabelul 3

                  Prețuri de import

                           Țara

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           RPC

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           801

                           828

                           747

                           692

                              Indice

                              100

                              103

                              93

                              86

                              Sursă: Eurostat.

               (64)

               Între 2011 și perioada anchetei de reexaminare, prețul mediu al importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC a scăzut cu 14 %, de la 801 EUR/tonă în 2011 până la 692 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare. Mai precis, prețul de import din China a crescut cu 3 % în 2012, iar apoi a scăzut cu peste 16 % în perioada anchetei de reexaminare. Prețul mediu de import practicat de producătorul-exportator cooperant a fost la același nivel ca prețurile medii de import din Eurostat și au urmat aceeași tendință în cursul perioadei examinate.

         3.3.   Subcotarea prețurilor

               (65)

               Comisia a determinat subcotarea prețurilor în perioada anchetei de reexaminare prin compararea valorii medii ponderate a prețului de vânzare practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii, ajustat la nivel franco fabrică, cu prețul mediu al importurilor din țara în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilit pe criteriul prețului CIF (cost, asigurare și navlu) pe baza statisticilor Eurostat, cu ajustările corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului.

               (66)

               În scopul calculării subcotării prețurilor, au fost utilizate informații primite de la toți producătorii din Uniune incluși în eșantion în perioada anchetei de reexaminare. Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, marja de subcotare medie ponderată a prețurilor, exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei din Uniune a fost de 28,4 %. În cazul în care ar fi dedusă taxa antidumping de 17,7 % aplicabilă pentru producătorul-exportator chinez care a cooperat, marja de subcotare s-ar ridica la 39,2 %.

         4.   Importurile din țări terțe

               (67)

               Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 4

                  Importurile din alte țări terțe

                           Țara

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Ucraina

                           Volum (tone)

                           44 615

                           39 168

                           57 915

                           59 656

                              Indice

                              100

                              88

                              130

                              134

                           Cotă de piață (%)

                           1,9

                           1,9

                           3,1

                           3,1

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           900

                           898

                           838

                           776

                              Indice

                              100

                              100

                              93

                              86

                           Japonia

                           Volum (tone)

                           51 852

                           47 163

                           23 721

                           21 426

                              Indice

                              100

                              91

                              46

                              41

                           Cotă de piață (%)

                           2,2

                           2,3

                           1,3

                           1,1

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           2 303

                           2 526

                           2 244

                           2 330

                              Indice

                              100

                              110

                              97

                              101

                           Belarus

                           Volum (tone)

                           33 614

                           35 761

                           28 380

                           29 600

                              Indice

                              100

                              106

                              84

                              88

                           Cotă de piață (%)

                           1,4

                           1,7

                           1,5

                           1,6

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           849

                           856

                           803

                           783

                              Indice

                              100

                              101

                              95

                              92

                           Rusia

                           Volum (tone)

                           19 018

                           13 375

                           7 154

                           7 977

                              Indice

                              100

                              70

                              38

                              42

                           Cotă de piață (%)

                           0,8

                           0,6

                           0,4

                           0,4

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           1 065

                           1 068

                           1 021

                           901

                              Indice

                              100

                              100

                              96

                              85

                           Alte țări terțe

                           Volum (tone)

                           43 230

                           54 977

                           43 713

                           56 509

                              Indice

                              100

                              127

                              101

                              131

                           Cotă de piață (%)

                           2,6

                           3,3

                           2,8

                           3,4

                           Preț mediu (EUR/tonă)

                           1 249

                           1 659

                           1 195

                           1 327

                              Indice

                              100

                              133

                              96

                              106

                              Sursă: Eurostat.

               (68)

               În perioada examinată, volumul importurilor din Ucraina a crescut cu 34 %, atingând 59 656 de tone în perioada anchetei de reexaminare, în timp ce volumul importurilor din Japonia, Rusia și Belarus a scăzut cu 59 %, 58 % și, respectiv, 12 % și a fost de 21 426 de tone, 7 977 de tone și 29 600 de tone în cursul aceleiași perioade. Volumul importurilor din alte țări terțe a crescut cu 31 %, de la 43 230 de tone până la 56 509 de tone. În ceea ce privește cota de piață, Ucraina și alte țări terțe au deținut o cotă de aproximativ 3 % din piața Uniunii, în timp ce Japonia și Belarus au deținut cote de aproximativ 1 % și respectiv, 2 %. Cota de piață a Rusiei a fost marginală, ridicându-se la 0,4 % în perioada anchetei de reexaminare.

               (69)

               Prețurile de import din Ucraina, Belarus și Rusia au prezentat o tendință descendentă pe parcursul perioadei examinate, în timp ce prețurile de import din Japonia și din alte țări terțe au înregistrat o tendință de creștere. În perioada anchetei de reexaminare, prețul importurilor de TTFS a fost de aproximativ 780 EUR/tonă pentru Belarus și Ucraina, în timp ce pentru Japonia și alte țări terțe prețul a fost de aproximativ 2 330 EUR/tonă și respectiv, 1 327 EUR/tonă. Prețul de import pentru Rusia a fost de aproximativ 900 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare. Există măsuri antidumping în vigoare cu privire la importurile de TTFS originare din Ucraina și din Rusia.

         5.   Situația economică a industriei din Uniune

   5.1.   Observații generale

               (70)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

               (71)

               Pentru a analiza prejudiciul, Comisia a făcut o distincție între indicatorii macroeconomici și cei microeconomici ai prejudiciului. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor prezentate de solicitant, care au constat în date referitoare la șaisprezece producători din Uniune și pe baza estimărilor pentru restul producătorilor, astfel cum se menționează în considerentul 57; datele se referă la toți producătorii cunoscuți din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor referitoare la producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion.

               (72)

               Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

               (73)

               Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

         5.2.   Indicatori macroeconomici

   (a)   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

               (74)

               Producția totală, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 5

                  Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul producției

                           3 746 432

                           3 585 043

                           3 292 752

                           3 361 226

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              96

                              88

                              90

                           Capacitatea de producție

                           5 118 662

                           5 085 063

                           5 039 564

                           5 046 214

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              99

                              98

                              99

                           Rata de utilizare a capacității

                           73 %

                           71 %

                           65 %

                           67 %

                              Sursă: datele furnizate de solicitant.

               (75)

               Producția industriei din Uniune a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate, de la un nivel de 3 746 432 de tone în 2011 până la un nivel de 3 361 226 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Mai precis, producția a scăzut mai întâi cu 12 % până în 2013, iar apoi a crescut ușor, cu 2 %, în perioada anchetei de reexaminare.

               (76)

               Capacitatea de producție a rămas, în general, stabilă pe parcursul perioadei examinate și a fost de aproximativ 5 milioane de tone în perioada anchetei de reexaminare.

               (77)

               Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut la 65 % până în 2013, iar apoi a crescut ușor până la 67 % pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut de la 73 % în 2011 până la 67 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

         (b)   Volumul vânzărilor și cota de piață

               (78)

               În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune, la nivelul Uniunii, au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 6

                  Volumul vânzărilor și cota de piață

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul total al vânzărilor în Uniune

                           2 082 810

                           1 820 539

                           1 624 931

                           1 661 265

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              87

                              78

                              80

                           Cota de piață a industriei din Uniune

                           89 %

                           89 %

                           88 %

                           87 %

                              Sursă: datele furnizate de solicitant.

               (79)

               Volumul total al vânzărilor industriei din Uniune raportat în tabelul 6 include vânzările către clienți neafiliați și către clienți afiliați care s-au dovedit a fi fost efectuate pe baza principiului deplinei concurențe.

               (80)

               Vânzările totale ale industriei din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 20 % în cursul perioadei examinate. Vânzările realizate de industria din Uniune au scăzut progresiv cu 22 % până în 2013 și apoi au crescut ușor, atingând peste 1,6 milioane de tone în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea vânzărilor industriei din Uniune este în principal o consecință a reducerii cererii de TTFS la nivelul Uniuni (a se vedea considerentul 60). În consecință, industria din Uniune a pierdut două puncte procentuale din cota de piață pe parcursul perioadei examinate, ajungând la 87 % în perioada anchetei de reexaminare.

         (c)   Creșterea

               (81)

               În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 19 % în perioada examinată, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 20 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 2 puncte procentuale la nivelul cotei de piață.

         (d)   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (82)

               Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 7

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Numărul de angajați

                           21 131

                           20 850

                           20 455

                           20 768

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              99

                              97

                              98

                           Productivitate (unitate/salariat)

                           177

                           172

                           161

                           162

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              97

                              91

                              91

                              Sursă: datele furnizate de solicitant.

               (83)

               Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate și a fost de 20 768 de angajați în perioada anchetei de reexaminare.

               (84)

               Productivitatea a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate, ca urmare a unei scăderi mai lente a ocupării forței de muncă a Uniunii decât cea a producției din Uniune. Într-adevăr, în condiții economice normale este nevoie de mai mult timp pentru ca industria din Uniune să se adapteze la scăderea cererii și, prin urmare, se produce, de obicei, un efect întârziat între scăderea producției și reducerea numărului de angajați.

         (e)   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

               (85)

               Marja de dumping stabilită pentru RPC a depășit cu mult nivelul de minimis, în timp ce volumul importurilor din RPC a rămas scăzut pe tot parcursul perioadei examinate. Ancheta a stabilit că importurile de TTFC din RPC au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping și că situația industriei din Uniune s-a deteriorat în mod semnificativ după cum s-a concluzionat în considerentele 99-102.

         5.3.   Indicatori microeconomici

   (a)   Prețurile și factorii care influențează prețurile

               (86)

               Prețurile de vânzare medii practicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 8

                  Prețurile medii de vânzare

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Prețul unitar mediu pe piața Uniunii (EUR/tonă)

                           1 294

                           1 258

                           1 187

                           1 170

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              97

                              92

                              90

                           Costul de producție unitar (EUR/tonă)

                           1 257

                           1 186

                           1 167

                           1 128

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              94

                              93

                              90

                              Sursă: răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (87)

               Prețul de vânzare mediu unitar practicat de industria din Uniune față de clienții neafiliați din Uniune a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 1 170 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea prețului poate fi văzută drept o consecință a eforturilor depuse de industria din Uniune pentru a reduce costurile și, de asemenea, a presiunii exercitate asupra prețurilor de către importurile chinezești la prețuri scăzute.

               (88)

               În mod similar, costul mediu de producție al industriei din Uniune a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate, de la 1 257 EUR/tonă în 2011 până la 1 128 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare. Reducerea costurilor de producție ar putea fi explicată în principal prin procesul de producție și echipamentele mai eficiente.

         (b)   Costurile cu forța de muncă

               (89)

               Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

                  Tabelul 9

                  Costurile medii ale forței de muncă pe salariat

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

                           41 710

                           41 465

                           41 662

                           41 191

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              99

                              100

                              99

                              Sursă: răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (90)

               Costurile medii cu forța de muncă pe angajat au rămas relativ stabile în cursul perioadei examinate, cu o ușoară scădere de 1 % pe parcursul perioadei examinate. Mai precis, costurile medii cu forța de muncă au scăzut cu 1 % în 2012, apoi au crescut cu 0,5 % și au scăzut din nou cu 1 %, ulterior.

         (c)   Stocurile

               (91)

               Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 10

                  Stocurile

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Stocuri finale (tone)

                           145 083

                           129 772

                           166 387

                           153 971

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              89

                              115

                              106

                           Stocuri finale exprimate ca procent din producție (%)

                           3,9

                           3,6

                           5,1

                           4,6

                              Sursă: răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (92)

               Stocurile finale totale au crescut cu 6 % pe parcursul perioadei examinate. În perioada 2011-2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada 2012-2013, stocurile au crescut ca urmare a unei diminuări a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune. În perioada cuprinsă între 2013 și perioada anchetei de reexaminare, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei creșteri a vânzărilor industriei din Uniune, atât pe piața Uniunii, cât și în afara acesteia.

               (93)

               Ancheta a arătat că, în această industrie, producția este realizată în principal pe baza comenzilor pe termen scurt ale clienților și, prin urmare, stocurile reprezintă un procent relativ scăzut al producției. Stocurile finale exprimate ca procentaj din producție au urmat aceeași tendință ca și stocurile finale și au crescut ușor, de la 3,9 % în 2011 până la 4,6 % în perioada anchetei de reexaminare, mai ales din cauza scăderii vânzărilor totale în Uniune. Mai precis, acestea au scăzut cu 0,3 puncte procentuale între 2011 și 2012 și apoi au crescut cu 1,5 puncte procentuale în 2013, din motivele explicate în considerentul 92.

         (d)   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

               (94)

               Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 11

                  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

                           2011

                           2012

                           2013

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Rentabilitatea industriei din Uniune (% din vânzările nete)

                           2,9

                           5,7

                           1,7

                           3,6

                           Fluxul de numerar (EUR)

                           59 174 934

                           274 503 811

                           191 142 121

                           246 791 720

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              464

                              323

                              417

                           Investițiile (EUR)

                           141 658 302

                           134 147 382

                           140 277 636

                           146 208 274

                              Indice (2011 = 100)

                              100

                              95

                              99

                              103

                           Randamentul investițiilor (%)

                           3,7

                           8,2

                           5,9

                           7,6

                              Sursă: răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (95)

               Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. Rentabilitatea industriei din Uniune a fluctuat de la un an la altul, în funcție de condițiile de pe piață și, în ansamblu, a crescut de la 2,9 % până la 3,6 % în cursul perioadei examinate, în principal datorită gamei de produse vândute; mai precis, industria din Uniune a vândut mai multe produse cu marje de profit relativ mai mari. În special, rentabilitatea industriei din Uniune a crescut până la 5,7 % în 2012, apoi a scăzut până la 1,7 % în 2013 și a crescut din nou până la 3,6 % în perioada anchetei de reexaminare.

               (96)

               Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a crescut de mai mult de patru ori în perioada examinată. Creșterea substanțială a fluxului de lichidități se explică, în principal, prin variația capitalului circulant.

               (97)

               Investițiile au crescut ușor, cu 3 %, pe parcursul perioadei examinate. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru înlocuirea echipamentului de producție.

               (98)

               Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor rezultat din producția și vânzările produsului similar a crescut de la 3,7 % până la 7,6 % în cursul perioadei examinate. La fel ca în cazul profitului, tendința rentabilității a crescut până la 8,2 % în 2012, apoi a scăzut până la 5,9 % în 2013 și a crescut din nou până la 7,6 % în perioada anchetei de reexaminare.

         5.4.   Concluzie privind prejudiciul

               (99)

               O serie de indicatori, în special cei financiari, s-au îmbunătățit semnificativ în cursul perioadei examinate. Rentabilitatea a crescut ușor, de la 2,9 % până la 3,6 %, ceea ce este peste ținta de profit de 3 % stabilită în ancheta inițială. Randamentul investițiilor a crescut de la 3,7 % până la 7,6 %, iar nivelul fluxului de lichidități a crescut de peste patru ori. Aceste evoluții arată că măsurile antidumping în vigoare au fost eficiente, având în vedere faptul că industria din Uniune a fost protejată de potențialul efect prejudiciabil al importurilor chineze de TTFS care fac obiectul unui dumping.

               (100)

               Pe de altă parte, unii dintre indicatorii principali ai prejudiciului, în special indicatorii macroeconomici, încă au cunoscut o evoluție negativă în cursul perioadei examinate. Prin urmare, volumul producției a scăzut cu 10 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din Uniune a scăzut cu 20 %, rata de utilizare a capacității a scăzut până la 67 %, cota de piață a Uniunii a scăzut cu două puncte procentuale, iar ocuparea forței de muncă a scăzut cu 2 %. În contextul scăderii cererii de TTFS, industria din Uniune a fabricat și a vândut mai puțin pe piața Uniunii, ceea ce a dus la niveluri relativ scăzute de utilizare a capacității, care au avut un impact negativ asupra costurilor fixe ale industriei din Uniune. Trebuie remarcat faptul că rata de utilizare a capacității a scăzut în mod semnificativ de la ancheta inițială, mai precis de la 90 % în cursul perioadei anchetei inițiale, până la 67 % în perioada anchetei de reexaminare.

               (101)

               Prin urmare, situația industriei din Uniune a fost complexă. Unii dintre principalii indicatori de prejudiciu, cum ar fi vânzările, volumele de producție și cota de piață au înregistrat tendințe negative în cursul perioadei examinate. În același timp, alți factori, cum ar fi rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au înregistrat tendințe pozitive în aceeași perioadă. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că, în pofida acestor tendințe pozitive observate pentru anumiți factori de prejudiciu, în ansamblu, industria din Uniune se află într-o situație în care nu ar fi în măsură să facă față unei creșteri bruște a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Mai mult, situația industriei din Uniune, în ansamblu, a prezentat, în fapt, o deteriorare semnificativă în comparație cu perioada de anchetă a anchetei inițiale. Prin urmare, cu toate că industria din Uniune a înregistrat profituri în cursul perioadei examinate, nivelurile de profit au fost mult mai mici în comparație cu ancheta inițială (3,6 % în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu 15,4 % în perioada de anchetă a anchetei inițiale) și au variat în mod considerabil de la un an la altul, în funcție de condițiile pieței pentru TTFS (de exemplu, de la 5,7 % în 2012 până la 1,7 % în 2013 și apoi până la 3,6 % în perioada anchetei de reexaminare).

               (102)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că, în perioada anchetei de reexaminare, industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază și nu a fost expusă unei amenințări de prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (9) din regulamentul de bază, în principal din cauza faptului că măsurile antidumping în vigoare au protejat-o de efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din China. Cu toate acestea, situația industriei din Uniune s-a deteriorat puternic în comparație cu ancheta inițială, înregistrând niveluri instabile de profit și rate scăzute de utilizare a capacității.

         6.   Probabilitatea reapariției prejudiciului

               (103)

               Astfel cum s-a concluzionat în considerentele 99-102, industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare, dar situația acesteia s-a deteriorat puternic în comparație cu ancheta inițială. Astfel cum s-a subliniat în considerentul 41, importurile din China au fost efectuate la prețuri de dumping pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare și, astfel cum se concluzionează în considerentul 53, există o foarte mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.

               (104)

               Ancheta inițială a stabilit existența unui pericol de prejudiciu în conformitate cu articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază. În ancheta actuală s-a stabilit că există o probabilitate de reapariție a unui pericol de prejudiciu în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire. Această afirmație se bazează pe evaluarea următorilor factori: (a) creșterea probabilă a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping; (b) existența unei capacități neutilizate disponibile a exportatorilor; (c) nivelul prețurilor practicate de importatorii chinezi și cererea probabilă de importuri suplimentare; și (d) nivelul stocurilor.

         (a)   Creșterea probabilă a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping

               (105)

               Astfel cum s-a menționat în considerentul 50, volumul importurilor de TTFS din China către Uniune s-a ridicat la 542 840 de tone în perioada anchetei inițiale și a scăzut până la 68 000 de tone (adică de opt ori mai puțin) în perioada anchetei de reexaminare. Este posibil ca, datorită prețurilor scăzute, importurile chinezești de TTFS care fac obiectul unui dumping să atingă nivelul importurilor din ancheta inițială (542 840 de tone) în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În contextul scăderii cererii de TTFS la nivelul Uniunii (de la 3,2 milioane de tone în cursul anchetei inițiale, până la 1,9 milioane de tone în perioada anchetei de reexaminare), această creștere probabilă a importurilor de TTFS la prețuri de dumping din China s-ar putea traduce printr-o creștere a cotei de piață chineze de la nivelul actual de 3,6 % până la aproximativ 30 %. Într-adevăr, ancheta a arătat că clienții din Uniune își vor reorienta cu o ușurință destul de mare comenzile pe termen scurt de la producătorii din Uniune către producătorii-exportatori chinezi, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Acest lucru va avea un impact negativ asupra producătorilor din Uniune, întrucât un număr mai scăzut de comenzi implică niveluri de producție mai mici și, prin urmare, activitatea s-ar desfășura la niveluri de utilizare a capacității nesustenabile din punct de vedere economic. Pentru motivele prezentate, și ținând seama de faptul că în China capacitatea de producție de TTFS a crescut semnificativ (cu aproximativ 60 %) de la ancheta inițială, este probabil că importurile de TTFS care fac obiectul unui dumping din China pe piața Uniunii vor inunda imediat piața Uniunii și vor câștiga o cotă de piață semnificativă în dauna industriei din Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

         (b)   Existența unei capacități neutilizate disponibile a exportatorilor

               (106)

               Astfel cum s-a stabilit în considerentul 46, capacitatea neutilizată totală de TTFS în RPC a fost estimată la aproximativ 2 milioane de tone în perioada anchetei de reexaminare. Această capacitate depășește consumul total de TTFS al Uniunii în cursul aceleiași perioade. Prin urmare, RPC ar putea exporta cantități suplimentare semnificative către piața Uniunii. În plus, în Canada, SUA, Columbia, Mexic și Brazilia există măsuri antidumping în vigoare privind TTFS din China, în timp ce Rusia, Belarus și Kazahstan au instituit cu titlu provizoriu măsuri la importurile din China la prețuri inechitabile. Aceste țări erau piețe importante de export ale producătorilor-exportatori chinezi înainte de instituirea măsurilor (11). În plus, elementele de probă colectate indică faptul că supracapacitatea importantă a Chinei și recenta încetinire a economiei chineze exercită o presiune mare asupra producătorilor chinezi de TTFS să producă la rate ridicate de utilizare a capacității. Având în vedere aceste elemente, ancheta a stabilit că există o probabilitate mare ca, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, producătorii-exportatori chinezi să își reorienteze producția către piața Uniunii, care rămâne o piață atractivă astfel cum se prevede în considerentele 47-52.

         (c)   Evoluția probabilă a nivelului prețurilor din China

               (107)

               Astfel cum s-a explicat în considerentele 64-66, prețurile actuale din China sunt în mod semnificativ mai mici decât prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune, înregistrând o marjă medie de subcotare de 28,4 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Astfel cum s-a stabilit în considerentul 52, importurile de TTFS din China vor continua, probabil, să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 66, în lipsa măsurilor antidumping, importurile din China ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune cu 39,2 %. În cazul abrogării măsurilor, acest fapt ar crea, după toate probabilitățile, o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii, care va fi accentuată de probabila creștere bruscă iminentă a importurilor de TTFS originare din RPC. Ancheta a arătat că producătorii din Uniune nu pot să își scadă prețurile pentru a concura cu importurile chinezești la prețuri care fac obiectul unui dumping. Prețurile sunt, de obicei, convenite cu clienții pe baza tipului de produs și a cantității comandate. Astfel cum s-a explicat în considerentele 92 și 93, producătorii din Uniune produc în principal pe bază de comenzi pe termen scurt. Din acest motiv, este relativ ușor pentru clienți să se reorienteze către importurile chineze de TTFS, care sunt mai ieftine. Prin urmare, efectul negativ probabil ar fi dublu: (a) pe de o parte, diferența semnificativă de preț ar cauza, probabil, o reorientare către importurile la prețuri scăzute din RPC, care fac obiectul unui dumping. Nu există niciun indiciu că, la nivelul Uniunii, consumul va crește pe termen scurt și mediu. Prin urmare, creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC este probabil să câștige o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii, în detrimentul industriei din Uniune. Situația ar avea, de asemenea, drept rezultat un grad și mai scăzut de utilizare a capacității de către industria Uniunii, acesta fiind unul dintre principalele elemente care au contribuit la rezultatele globale negative actuale ale industriei din Uniune; (b) pe de altă parte, importurile la prețuri scăzute din China care fac obiectul unui dumping vor exercita o presiune semnificativă asupra prețurilor pe piața Uniunii și vor forța industria din Uniune să își reducă prețurile de vânzare la niveluri nesustenabile din punct de vedere economic, fapt care, în cele din urmă, va duce la pierderi.

               (108)

               Prin urmare, există o probabilitate mare ca, drept consecință a capacității neutilizate semnificative din China, măsurile antidumping și măsurile de salvgardare existente privind importurile din China de produs care face obiectul reexaminării în unele piețe importante de export al TTFS, și a atractivității pieței Uniunii, astfel cum este descris în considerentele 47-52, o creștere semnificativă a cantității de importuri din China la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping în Uniune ar fi iminentă în cazul în care se va permite expirarea măsurilor.

         (d)   Nivelul stocurilor

               (109)

               Astfel cum s-a explicat în considerentele 92 și 93, nivelul stocurilor nu prezintă o însemnătate deosebită pentru analiză deoarece producătorii din Uniune produc în principal pe bază de comenzi pe termen scurt de la clienți și stocurile reprezintă un procentaj nesemnificativ din producția producătorilor din Uniune.

         7.   Concluzii

               (110)

               Având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată semnificativă din RPC, atractivitatea pieței Uniunii, situația existentă pe alte principale piețe de export, creșterea iminentă probabilă a unor cantități semnificative de importuri chineze care fac obiectul unui dumping și nivelurile preconizate ale prețurilor acestor importuri care fac obiectul unui dumping, luând în același timp în considerare deteriorarea globală a industriei din Uniune după instituirea măsurilor inițiale și micșorarea pieței din Uniune de desfacere a TTFS, se consideră că abrogarea măsurilor ar duce, în mod probabil, la o reapariție a unei amenințări de prejudiciu.

               (111)

               Se concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor existente ar fi de natură să atragă după sine continuarea dumpingului și reapariția unei amenințări de prejudiciu.

         E.   INTERESUL UNIUNII

               (112)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva RPC ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

               (113)

               Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (114)

               Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și amenințarea de prejudiciu, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

         1.   Interesul industriei din Uniune

               (115)

               Ancheta a stabilit că industria din Uniune a fost într-o situație vulnerabilă în perioada anchetei de reexaminare. Astfel cum s-a menționat în considerentul 60, scăderea cererii la nivelul Uniunii, împreună cu marjele de profit instabile și nivelurile scăzute de utilizare a capacității industriei din Uniune arată că industria din Uniune nu ar fi în măsură să facă față importurilor chineze la prețuri inechitabile. Ancheta a stabilit, de asemenea, că există probabilitatea reapariției unei amenințări de prejudiciu în cazul în care măsurile împotriva importurilor chineze ar fi lăsate să expire. În special, se preconizează că industria din Uniune ar suferi un prejudiciu important și ar putea dispărea în cazul în care importurile chineze de TTFS ar reveni pe piața Uniunii la prețuri de dumping ca urmare a faptului că orice vânzare pierdută ar determina o creștere a costurilor fixe.

               (116)

               În cazul în care măsurile ar fi menținute, este de așteptat ca industria din Uniune să poată beneficia pe deplin de pe urma efectelor măsurilor instituite, și anume să fie în măsură să își mențină cota de piață pe piața Uniunii și să își îmbunătățească nivelurile de utilizare a capacității. În cele din urmă, ea ar trebui să fie în măsură să mențină nivelurile pozitive de profit.

               (117)

               Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune.

         2.   Interesul importatorilor/comercianților

               (118)

               Dintre cei patru importatori care s-au manifestat în urma publicării avizului de deschidere, un singur importator a trimis un răspuns la chestionar.

               (119)

               Analiza datelor verificate a arătat că TTFS constituie doar aproximativ 5-10 % din totalul vânzărilor lor. Importatorul care a cooperat a înregistrat profituri în perioada examinată. Rentabilitatea importatorului care a cooperat în privința activității legate de TTFS s-a situat între 1 % și 7 % în perioada anchetei de reexaminare. Pe această bază, în cazul în care măsurile ar fi menținute, este probabil că acestea nu ar afecta în mod semnificativ activitatea acestui importator care a cooperat. În plus, având în vedere lipsa de cooperare a altor importatori, nu există niciun factor care să sugereze că restul importatorilor ar fi afectați în mod disproporționat în cazul prelungirii măsurilor.

         3.   Interesul utilizatorilor

               (120)

               În timpul anchetei, trei utilizatori au cooperat. Doi din cei trei utilizatori care au cooperat au achiziționat TTFS de la producătorii din Uniune și al treilea a achiziționat TTFS chineze de la un comerciant. Niciunul din cei trei utilizatori nu a invocat niciun argument împotriva menținerii măsurilor în vigoare. Pe baza informațiilor furnizate și în conformitate cu concluziile formulate în cursul anchetei inițiale, se preconizează că menținerea măsurilor nu va avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor. Dimpotrivă, se preconizează că menținerea măsurilor va asigura concurența pe piața UE, oferind posibilitatea de a alege între diverși furnizori, inclusiv furnizorii europeni și cei din alte țări terțe.

         4.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (121)

               Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping la importurile din RPC.

         F.   MĂSURILE ANTIDUMPING

               (122)

               Având în vedere considerațiile de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau din oțel originare din RPC, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 926/2009, ar trebui menținute.

               (123)

               Prezentul regulament este în conformitate cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon (CEV) care nu depășește 0,86 în conformitate cu formula și analiza chimică a Institutului Internațional de Sudură (IIW) (12), încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 (13) (codurile TARIC 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 și 7304599320) și originare din Republica Populară Chineză.
   (2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

               Societate

               Nivelul taxei antidumping (%)

               Cod adițional TARIC

               Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, RPC

               17,7

               A949

               Alte societăți cooperante enumerate în anexă

               27,2

               A950

               Toate celelalte societăți

               39,2

               A999

         (3)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 7 decembrie 2015.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză (JO L 262, 6.10.2009, p. 19).

      (3)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 29 ianuarie 2014, în cauza T-528/09, Hubei Xinyegang Steel/Consiliul.

      (4)  Cauza C-186/14 P, ArcelorMittal Tubular Products Ostrava și alții/Hubei Xinyegang Steel Co.

      (5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 585/2012 al Consiliului din 26 iunie 2012 de instituire a unei taxe antidumping la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Rusia și Ucraina, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, și de încheiere a procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația (JO L 174, 4.7.2012, p. 5).

      (6)  A se vedea nota de subsol 5.

      (7)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 49, 21.2.2014, p. 6).

      (8)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite tuburi și țevi fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Republica Populară Chineză (JO C 347, 3.10.2014, p. 6).

      (9)  Valoarea de echivalent carbon se determină în conformitate cu raportul tehnic (Technical Report), 1967, IIW doc. IX-535-67, publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIW).

      (10)  Site-urile internet China Industry Data (www.chyxx.com), China Steel News Web (www.csteelnews.com) și China Business Info Web (www.askci.com).

      (11)  Măsurile antidumping în vigoare cu privire la importurile de TTFS din China în aceste țări variază de la 32,7 % până la 429,95 %.

      (12)  Valoarea de echivalent carbon se determină în conformitate cu documentul raportul tehnic (Technical Report), 1967, IIS doc. IX-555-67, publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIS).

      (13)  Astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1101/2014 al Comisiei din 16 octombrie 2014 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 312, 31.10.2014, p. 1). Sfera produsului se determină prin combinarea denumirii produsului prevăzută la articolul 1 alineatul (1) cu denumirea produselor de la codurile NC respective, luate împreună.

      ANEXĂ

         Lista producătorilor cooperanți menționați la articolul 1 alineatul (2), aferenți codului adițional TARIC A950

                  Numele societății

                  Orașul

                  Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd.

                  Handan

                  Hengyang Valin MPM Co., Ltd

                  Hengyang

                  Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

                  Hengyang

                  Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

                  Huangshi

                  Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

                  Zhangjiagang

                  Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

                  Jiangyin

                  Jiangyin Metal Tube Making Factory

                  Jiangyin

                  Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

                  Chengdu

                  Shenyang Xinda Co., Ltd

                  Shenyang

                  Suzhou Seamless Steel Tube Works

                  Suzhou

                  Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

                  Tianjin

                  Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

                  Wuxi

                  Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

                  Wuxi

                  Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

                  Wuxi

                  Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

                  Zhangjiagang

                  Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

                  Zhangjiagang


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 835/2013 al Comisiei din 30 august 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               31.8.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 233/43

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 835/2013 AL COMISIEI
   din 30 august 2013
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 30 august 2013.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0707 00 05

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  95,4

                  0709 93 10

                  TR

                  119,1

                  ZZ

                  119,1

                  0805 50 10

                  AR

                  94,9

                  CL

                  121,1

                  TR

                  70,0

                  UY

                  121,3

                  ZA

                  104,7

                  ZZ

                  102,4

                  0806 10 10

                  EG

                  166,4

                  TR

                  142,8

                  ZZ

                  154,6

                  0808 10 80

                  AR

                  140,5

                  BR

                  98,2

                  CL

                  135,3

                  CN

                  67,2

                  NZ

                  127,9

                  US

                  118,8

                  ZA

                  114,2

                  ZZ

                  114,6

                  0808 30 90

                  AR

                  195,1

                  CN

                  88,3

                  TR

                  145,3

                  ZA

                  76,0

                  ZZ

                  126,2

                  0809 30

                  BA

                  45,1

                  TR

                  140,6

                  ZZ

                  92,9

                  0809 40 05

                  BA

                  51,8

                  MK

                  49,7

                  XS

                  56,3

                  ZZ

                  52,6

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 681/2011 al Comisiei din 14 iulie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               15.7.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 185/72

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 681/2011 AL COMISIEI
   din 14 iulie 2011
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:
   Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,
   ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la 15 iulie 2011.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2011.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Cod NC

                  Codul țărilor terțe (1)

                  Valoare forfetară de import

                  0702 00 00

                  AL

                  49,0

                  AR

                  19,4

                  EC

                  19,4

                  MK

                  50,0

                  ZZ

                  34,5

                  0707 00 05

                  AR

                  22,0

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  63,9

                  0709 90 70

                  AR

                  24,9

                  EC

                  26,5

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  54,0

                  0805 50 10

                  AR

                  60,9

                  TR

                  64,0

                  UY

                  70,0

                  ZA

                  76,3

                  ZZ

                  67,8

                  0808 10 80

                  AR

                  132,6

                  BR

                  78,0

                  CA

                  106,0

                  CL

                  95,5

                  CN

                  87,0

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  111,4

                  US

                  170,2

                  ZA

                  95,9

                  ZZ

                  104,1

                  0808 20 50

                  AR

                  133,6

                  AU

                  75,6

                  CL

                  86,0

                  CN

                  46,2

                  NZ

                  118,4

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  93,1

                  0809 10 00

                  AR

                  75,0

                  TR

                  224,8

                  XS

                  138,6

                  ZZ

                  146,1

                  0809 20 95

                  TR

                  312,3

                  ZZ

                  312,3

                  0809 40 05

                  BA

                  62,0

                  EC

                  75,9

                  ZZ

                  69,0

         (1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.