title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/687 al Comisiei din 2 mai 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

text:
                  3.5.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 116/5

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/687 AL COMISIEI
         din 2 mai 2019
         de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
         întrucât:
         1.   PROCEDURA

         1.1.   Măsuri în vigoare

                     (1)

                     Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 214/2013 (2), Consiliul a instituit taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”, „RPC”, sau „țara în cauză”). Nivelul taxelor antidumping în vigoare în prezent variază între 0 % și 26,1 % (acestea sunt denumite în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

                     (2)

                     Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 (3), Consiliul a instituit, de asemenea, taxe compensatorii asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din China. Nivelul taxelor compensatorii în vigoare în prezent variază între 13,7 % și 44,7 %.

                     (3)

                     Nivelul taxelor combinate variază între 13,7 % și 58,3 %.

               1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

                     (4)

                     În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping definitive în vigoare (4), Comisia a primit la 13 decembrie 2017 o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării acestor măsuri în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Cererea a fost depusă de către Asociația Europeană a Oțelului („EUROFER”), în numele unor producători care reprezentau peste 70 % din producția totală a Uniunii de anumite produse din oțel cu acoperire organică (denumită în continuare „solicitantul”). Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor antidumping definitive ar conduce probabil la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

                     (5)

                     La 14 martie 2018, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

                     (6)

                     Printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 14 martie 2018 (6), Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei reexaminări în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în perspectiva expirării măsurilor compensatorii definitive în vigoare în ceea ce privește produsul în cauză originar din China.

               1.3.   Ancheta

         1.3.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

                     (7)

                     Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și 31 decembrie 2017 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

               1.3.2.   Părțile interesate

                     (8)

                     În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. De asemenea, Comisia a informat în mod oficial următoarele părți cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor: solicitantul, producătorii cunoscuți din Uniune și asociațiile relevante ale acestora, producătorii-exportatori cunoscuți din China, importatorii neafiliați cunoscuți din Uniune, utilizatorii neafiliați din Uniune cunoscuți ca fiind interesați, precum și autoritățile din țara exportatoare.

                     (9)

                     Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, ocazia de a solicita în scris o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

               1.3.3.   Eșantionarea

                     (10)

                     În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

               1.3.3.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

                     (11)

                     În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că selectase în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. Înainte de deschiderea anchetei, 21 de producători din Uniune furnizaseră informațiile solicitate pentru selectarea eșantionului și își exprimaseră disponibilitatea de a coopera cu Comisia. Pe această bază, Comisia selectase, în mod provizoriu, un eșantion de trei producători, care au fost considerați reprezentativi pentru industria din Uniune în ceea ce privește volumul producției și al vânzărilor produsului similar în Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 28 % din producția totală estimată a industriei Uniunii și 27 % din volumul total al vânzărilor industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii.

               1.3.3.2.   Eșantionarea importatorilor

                     (12)

                     Cererea de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor a identificat nouă importatori neafiliați care au fost invitați să furnizeze informații necesare pentru eșantionare. Niciunul dintre aceștia nu și-a manifestat disponibilitatea în acest sens.

               1.3.3.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din China

                     (13)

                     Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

                     (14)

                     Doi producători-exportatori au returnat formularele de eșantionare dar niciunul dintre aceștia nu a fabricat produse din oțel cu acoperire organică conforme cu definiția din avizul de deschidere. Un al treilea producător-exportator s-a făcut cunoscut la șase săptămâni după expirarea termenului prevăzut de formulare a răspunsurilor la formularul de eșantionare. Acest producător-exportator a primit statutul de parte interesată, însă a fost considerat necooperant, deoarece nu a formulat niciodată răspunsuri la formularul de eșantionare și nici nu a încercat să răspundă la chestionarul producătorului-exportator.

                     (15)

                     Prin urmare, nu a existat cooperare din partea producătorilor-exportatori din China.

               1.3.4.   Chestionarele și vizitele de verificare

                     (16)

                     Comisia a trimis chestionare celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, solicitantului și autorităților chineze. Au fost primite răspunsuri la chestionare de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion și de la solicitant.

                     (17)

                     Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

                                 (a)

                                 Producători din Uniune:

                                             —

                                             ArcelorMittal Belgium, Belgia

                                             —

                                             Marcegaglia Carbon Steel SpA, Italia

                                             —

                                             Tata Steel Maubeuge SA, Franța

                                 (b)

                                 Asociația producătorilor din Uniune:

                                             —

                                             EUROFER, Belgia

               1.3.5.   Procedură de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

                     (18)

                     Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la deschiderea anchetei, care tind să indice existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

                     (19)

                     Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în avizul de deschidere, Comisia a invitat toți producătorii-exportatori din țara în cauză să furnizeze informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Aceiași doi producători-exportatori care au trimis răspunsuri la chestionarul de eșantionare au prezentat și informațiile solicitate în anexa III. Întrucât nu au fabricat produsul care face obiectul reexaminării, nu s-au primit răspunsuri referitoare la produsul care face obiectul reexaminării.

                     (20)

                     Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa în ceea ce privește presupusele distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis un chestionar și autorităților chineze. Nu s-a primit niciun răspuns din partea autorităților chineze.

                     (21)

                     În avizul de deschidere, Comisia a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative cu privire la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au primit observații sau dovezi suplimentare în acest sens.

                     (22)

                     În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedenaturate.

                     (23)

                     La 13 aprilie 2018, Comisia a publicat o primă notă pentru dosar (denumită în continuare „nota din 13 aprilie 2018”) (8) prin care solicită opiniile părților interesate cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În această notă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate de către producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedenaturate, Comisia a identificat șase țări reprezentative posibile: Argentina, Columbia, Malaysia, Mexic, Thailanda și Africa de Sud.

                     (24)

                     Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a-și prezenta observațiile. Comisia a primit observații doar din partea solicitantului. Nici autoritățile din țara în cauză, nici producătorii-exportatori nu au prezentat observații.

                     (25)

                     Comisia a abordat observațiile primite de solicitant cu privire la nota din 13 aprilie 2018 în cadrul unei a doua note din 3 iulie 2018 privind sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale (denumită în continuare „nota din 3 iulie 2018”) (9). De asemenea, Comisia a stabilit lista factorilor de producție și a concluzionat că, în această etapă, Mexic este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Comisia a primit observații doar din partea solicitantului. Prezentul regulament abordează aceste observații.

               1.3.6.   Procedura ulterioară

                     (26)

                     La 22 februarie 2019, Comisia a comunicat faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să instituie taxe antidumping (denumită în continuare „informarea finală”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări.

                     (27)

                     Nicio parte nu a formulat observații cu privire la comunicarea constatărilor finale.

               2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

         2.1.   Produsul în cauză

                     (28)

                     Produsul care face obiectul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor este același cu cel definit în ancheta inițială, mai precis anumite produse din oțel cu acoperire organică, și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri „tip sandwich”, precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant situat între acestea, cu excepția produselor cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc, care conține cel puțin 70 % zinc în greutate) și cu excepția produselor cu substrat cu acoperire metalică de crom sau staniu, încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (codurile TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 și 7226997091) și originare din China (denumite în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” sau „OAO”).

                     (29)

                     Produsul care face obiectul reexaminării este obținut prin aplicarea unui strat de acoperire organică produselor laminate plate din oțel. Acoperirea organică conferă produselor din oțel proprietăți de protecție, de natură estetică și funcțională.

                     (30)

                     OAO sunt utilizate în principal în sectorul construcțiilor și pentru prelucrarea ulterioară a produselor utilizate în construcții. Printre alte utilizări se numără aparatele electrocasnice.

               2.2.   Produsul similar

                     (31)

                     Niciuna dintre părțile interesate nu a transmis observații privind produsul similar. Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că produsul fabricat și vândut pe piețele interne din China și țara reprezentativă Mexic, precum și produsul fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări finale. Prin urmare, ele sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

               3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

         3.1.   Observații preliminare

                     (32)

                     În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

                     (33)

                     Astfel cum se menționează în considerentul 15, niciun producător-exportator din China nu a cooperat la anchetă. Astfel, producătorii-exportatori nu au transmis răspunsurile la chestionar, inclusiv datele privind costurile și prețurile de export, prețurile și costurile de pe piața internă, capacitatea, producția, investițiile etc. În mod similar, autoritățile chineze și producătorii-exportatori nu au luat în considerare probele aflate la dosarul cauzei, inclusiv „Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială” (10) (denumit în continuare „raportul”), precum și dovezile suplimentare furnizate de solicitant, care arată că aceste prețuri și costuri au fost afectate de intervenții substanțiale ale statului. Prin urmare, Comisia a recurs la utilizarea datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

                     (34)

                     Comisia a informat autoritățile chineze și pe cel de al treilea producător-exportator menționat în considerentul 14 cu privire la aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și le-a oferit posibilitatea de a prezenta observații. Comisia nu a primit nicio observație.

                     (35)

                     Pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului formulate în continuare s-au bazat pe datele disponibile, în special pe informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, din observațiile părților interesate, precum și pe statisticile disponibile în baza de date menționată la articolul 14 alineatul (6).

               3.2.   Continuarea dumpingului importurilor pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare

                     (36)

                     Pentru perioada anchetei de reexaminare, datele statistice din baza de date menționată la articolul 14 alineatul (6) indică faptul că un volum mic de OAO a fost importat în Uniune din RPC, totalizând 6 338 de tone și reprezentând 0,1 % din consumul total al Uniunii. Cu toate acestea, OAO a fost importat în 16 state membre iar importurile au fost repartizate pe întreaga perioadă a anchetei de reexaminare. În consecință, Comisia a concluzionat că importurile efective din perioada anchetei de reexaminare au fost reprezentative și, prin urmare, a analizat dacă dumpingul a continuat pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare.

               3.2.1.   Valoarea normală

                     (37)

                     În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

                     (38)

                     Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește […] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. Astfel cum se explică mai jos, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei anchete că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa cooperării autorităților chineze și a producătorilor-exportatori, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază era adecvată.

               3.2.2.   Existența distorsiunilor semnificative

         3.2.2.1.   Introducere

                     (39)

                     Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază definește distorsiunile semnificative ca fiind „acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:

                                 —

                                 deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective;

                                 —

                                 prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor;

                                 —

                                 existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă;

                                 —

                                 lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

                                 —

                                 distorsionarea costurilor salariale;

                                 —

                                 accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”.

                     (40)

                     Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”.

                     (41)

                     Părțile interesate au fost invitate să respingă, să comenteze sau să completeze elementele de probă aflate la dosarul anchetei la momentul deschiderii acesteia. În acest sens, Comisia a elaborat raportul, care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în numeroși factori-cheie de producție (precum terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă) precum și în anumite sectoare (precum siderurgic și chimic). Raportul a fost depus la dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Cererea conținea, de asemenea, unele probe relevante care au completat raportul.

                     (42)

                     La punctul 71 și anexa 18 la cerere, solicitantul a făcut trimitere la un document al Departamentului de Comerț al SUA (denumit în continuare „US DOC”) (11). Conform US DOC, sectorul siderurgic este clasificat în categoria „industriilor de bază și pilon”, la nivelul cărora statul trebuie să „mențină o putere de control relativ puternică.” Documentul US DOC conține o trimitere la „documentul SASAC” (12) care împarte sectoarele economice în trei categorii și subcategoriile aferente, în funcție de necesitatea percepută de control guvernamental, și anume: 1. industrii strategice, care „afectează securitatea națională și elementul vital al economiei”, în care statul trebuie să „mențină o putere de control absolută”; 2. „industrii de bază și pilon” în care statul trebuie să „mențină o putere de control relativ puternică”; sau 3. alte industrii în care statul trebuie să își „mențină influența”. De asemenea, documentul SASAC stabilește un obiectiv general de a avea, până în 2010, un grup de întreprinderi de bază, cu o influență și o forță motrice destul de puternice pentru dezvoltarea unei industrii, ceea ce presupune crearea unei fundații solide pentru ca întreprinderile de bază din domeniul petrochimic, de telecomunicații, al energiei electrice, de transport maritim și de construcții să se dezvolte și să devină întreprinderi de prim rang la nivel mondial, și pentru ca întreprinderile de bază din industria autovehiculelor, a utilajelor și IT să devină întreprinderi de prim rang la nivel mondial.

                     (43)

                     În ceea ce privește costurile produselor din oțel laminate la cald („OLC”) și al celor din oțel laminate la rece („OLR”) necesare pentru relaminare, solicitantul a făcut trimitere la regulamentele anterioare ale UE de instituire a unor taxe compensatorii (13) în care Comisia a stabilit că atât produsele plate OLR, cât și OLC sunt subvenționate. Potrivit solicitantului, acest lucru a condus la un preț de cost scăzut în mod artificial al produselor finale. În plus, solicitantul a citat un raport al ThinkDesk (14) susținând că acest raport a furnizat, de asemenea, dovezi conform cărora numeroși producători chinezi au primit permisiunea de a oferi produse plate OLC pe piața chineză la prețuri distorsionate.

                     (44)

                     În cele din urmă, solicitantul a susținut, de asemenea, că prețurile actuale ale produselor OLC și OLR de pe piața internă din China sunt încă mai scăzute decât prețurile internaționale, conform datelor furnizate de Global Platts (15).

                     (45)

                     În ceea ce privește zincul și dominația întreprinderilor deținute de stat asupra industriei miniere, pe lângă dovezile cuprinse în raport, solicitantul a furnizat, de asemenea, dovezi conform cărora în China se percepe în prezent o taxă de 30 % la exportul de zinc (a se vedea punctele 87-89 și anexa 18 la cerere).

                     (46)

                     Solicitantul a susținut, de asemenea, că există distorsiuni semnificative în ceea ce privește componentele chimice, care conduc, la rândul lor, la distorsiuni semnificative în ceea ce privește vopselele și alte produse de acoperire chimice utilizate pentru producția de oțel cu acoperire organică. Acesta s-a bazat pe dovezile cuprinse în raport (capitolul 16 „Sectorul chimic”). Raportul a menționat, în special, conform Asociației Administratorilor Întreprinderilor din Industria Chimică din China, că cele mai mari companii din industria chimică (în 2015, pe baza veniturilor din vânzări) din China sunt întreprinderi deținute de stat, inclusiv opt din primele 10 mari întreprinderi din industria chimică (16). În plus, solicitantul a făcut trimitere la raportul KPMG prevăzut în anexa 18 la cerere, care a indicat că primele 10 companii din industria chimică din China sunt deținute de stat.

                     (47)

                     În ceea ce privește energia electrică, pe lângă raport, solicitantul a susținut că producătorii de OAO beneficiază de prețuri preferențiale ale energiei electrice (17), iar Chongquing Wanda Steel Strip ar fi beneficiat de un preț al energiei electrice mai mic decât prețul aplicabil, în general, marilor întreprinderi industriale (18). În cele din urmă, solicitantul a transmis informații accesibile publicului, conform cărora Shougang Group și Inner Mongolia Baotou Steel Union au beneficiat de subvenții la prețul energiei electrice (19).

                     (48)

                     În ceea ce privește împrumuturile preferențiale și alte ajutoare financiare, pe lângă raport, solicitantul a atras atenția asupra unui raport de presă recent conform căruia controlul autorităților chineze asupra băncilor locale a fost consolidat ulterior de evoluțiile legislative din 2017 (20). Solicitantul a citat, de asemenea, constatările US DOC conform cărora sectorul „rămâne distorsionat în mod fundamental atât din punct de vedere al prețului riscurilor, cât și al alocării resurselor. În plus, (…) o analiză a dinamicii ratei dobânzii sugerează că ratele dobânzii sunt încă strâns legate de” ratele de referință „publicate de guvern și, prin urmare, nu sunt încă determinate de piață. Restricțiile bugetare ușoare, stabilirea prețurilor care nu respectă principiul deplinei concurențe, garanțiile guvernamentale implicite și directivele în materie de politică guvernamentală distorsionează direct sau indirect sectorul bancar formal, piața interbancară, piața obligațiunilor și” sistemul bancar paralel„. Aceste distorsiuni pot fi legate direct de proprietatea și controlul autorităților publice și de rolul omniprezent și invaziv al statului în sistemul financiar al Chinei” (21).

                     (49)

                     Solicitantul a reamintit că, în cadrul anchetelor sale anterioare, Comisia a stabilit că principalii producători de OAO au beneficiat de subvenții sub formă de împrumuturi preferențiale, conversii ale creanțelor în capital propriu, infuzii de capital și scutirea de a plăti dividende guvernului chinez în calitate de acționar principal (22). De asemenea, solicitantul a identificat un număr de alți producători de OAO care au beneficiat de împrumuturi preferențiale pe baza rapoartelor lor anuale (23).

                     (50)

                     În cele din urmă, solicitantul a citat un raport întocmit de ThinkDesk, care a identificat cel puțin șase producători de OAO cărora li s-au acordat măsuri de sprijin guvernamental sub formă de reducere a gradului de îndatorare și conversii ale creanțelor în acțiuni în industria siderurgică din China în anii 2016-2017. Aceste măsuri au fost identificate ca subvenții de către ThinkDesk (24).

                     (51)

                     Cererea a identificat o serie de presupuse distorsiuni suplimentare sub formă de sprijin fiscal și standarde scăzute de mediu în China, deja indicate în raport. În special, solicitantul a făcut trimitere la constatările anterioare ale Comisiei cu privire la diferite programe de scutire și de reducere a impozitelor directe, care au redus în mod artificial veniturile impozabile ale întreprinderilor siderurgice, programe de fiscalitate indirectă (TVA) și programe tarifare la import, precum și diverse programe de granturi (ad-hoc) (25). Solicitantul a susținut în continuare că aceste programe sunt încă active și disponibile în prezent.

                     (52)

                     În ceea ce privește standardele de mediu, solicitantul a citat un raport al OCDE prevăzut în anexa 18 la cerere (26), care indică faptul că autoritățile chineze oferă sprijin indirect producătorilor de oțel prin neaplicarea standardelor de mediu de bază, spre deosebire de producătorii din Uniune care sunt supuși unor standarde de mediu mult mai stricte, în special având în vedere evoluțiile recente privind interzicerea de către Regulamentul REACH a utilizării în continuare a cromaților în etapa de tratare prealabilă a producției de OAO (discutată, de asemenea, la punctele 12-16 din cerere).

                     (53)

                     Comisia va analiza dacă este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din China, ca urmare a existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia va face acest lucru pe baza elementelor de probă disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză va cuprinde examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia sa în general, dar și situația specifică a pieței din sectorul respectiv, inclusiv produsul care face obiectul reexaminării. După cum se specifică în considerentele 16-20, nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat observații și nu au furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă elementele de probă existente la dosarul cauzei, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de solicitant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

               3.2.2.2.   Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC: contextul economic general

                     (54)

                     Tocmai baza sistemului economic chinez, și anume conceptul așa-numitei „economii socialiste de piață”, este în contradicție cu noțiunea de joc liber al forțelor pieței. Acest concept este consacrat în Constituția chineză și determină guvernanța economică a Chinei. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a oamenilor muncii”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (27). În consecință, organizarea generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, dar astfel de intervenții sunt mandatate în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, legea permițându-le să se dezvolte alături de proprietatea statului (28).

                     (55)

                     În plus, în conformitate cu legislația chineză în materie, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (PCC). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o superstructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză inițială a dispoziției: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” a fost inserată o a doua teză nouă, care prevede următoarele: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (29). Aceasta ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere al PCC asupra sistemului economic al Chinei. Acest control este inerent sistemului chinez și depășește situația obișnuită în alte țări în care guvernele exercită un amplu control macroeconomic în limitele căruia interacționează forțele de pe piața liberă.

                     (56)

                     Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă în îndeplinirea unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC, decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (30). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, incluzând sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și diverse aspecte ale mediului de reglementare.

                     (57)

                     În primul rând, la nivelul controlului administrativ global, direcția economiei chineze este guvernată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Toate aceste planuri acoperă o matrice extinsă și complexă de sectoare și politici transversale și sunt prezente la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial tind să fie destul de detaliate, în timp ce planurile naționale tind să stabilească obiective oarecum mai ample. Planurile specifică, de asemenea, setul de instrumente pentru a sprijini ramurile industriale/sectoarele relevante, precum și termenele în care trebuie îndeplinite obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, în timp ce aceasta a fost o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. Conform planurilor, sectoarele industriale și/sau proiectele individuale sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernamentale și le sunt atribuite obiective specifice de dezvoltare (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficient activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Acest lucru nu se datorează numai caracterului oficial obligatoriu al planurilor. Esențial este faptul că autoritățile chineze relevante de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează în mod corespunzător puterile cu care au fost învestite, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în cadrul planurilor (a se vedea și secțiunea 3.2.2.5 de mai jos) (31).

                     (58)

                     În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al Chinei este dominat de băncile comerciale de stat. La elaborarea și punerea în aplicare a politicii de creditare, aceste bănci trebuie mai degrabă să se alinieze la obiectivele politicii industriale ale guvernului, decât să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și secțiunea 3.2.2.8 de mai jos) (32). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. Chiar dacă au o importanță mai mică decât sectorul bancar, aceste părți ale sectorului financiar sunt constituite la nivel instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și permiterea intervenției statului și a PCC (33).

                     (59)

                     În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie iau o serie de forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în zonă. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice sunt efectuate pentru a facilita atingerea obiectivelor stabilite de politicile de stat. Cu toate acestea, natura acestor obiective rămâne nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (34). În mod similar, în domeniul investițiilor, guvernul chinez menține un control și o influență semnificative asupra destinației și amplorii investițiilor de stat și private. Examinarea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții sunt utilizate de către autorități ca instrument important pentru sprijinirea obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului de către stat asupra sectoarelor-cheie sau consolidarea industriei interne (35).

                     (60)

                     În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții guvernamentale multiple. Aceste intervenții guvernamentale substanțiale sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficace a resurselor în conformitate cu principiile pieței (36).

               3.2.2.3.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

                     (61)

                     În contextul intervenției statului și al dominanței proprietății statului în cadrul modelului economic chinez, întreprinderile deținute de stat reprezintă o parte esențială a economiei chineze. Guvernul și PCC întrețin structuri care le asigură influența continuă asupra întreprinderilor de stat. Partidul statului nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către întreprinderile deținute de stat individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional în cadrul întreprinderilor deținute de stat. Acest lucru se realizează de obicei prin rotația cadrelor între autoritățile publice și întreprinderile deținute de stat, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale întreprinderilor deținute de stat și a celulelor de partid în cadrul societăților (a se vedea și secțiunea 3.2.2.4), precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului întreprinderilor deținute de stat (37). În schimb, întreprinderile deținute de stat se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea acestora de concurență și accesul preferențial la factori de producție relevanți, inclusiv la finanțe (38).

                     (62)

                     În special în sectorul siderurgic persistă un grad ridicat de participare din partea guvernului chinez. În timp ce raportul nominal dintre numărul întreprinderilor deținute de stat și cel al întreprinderilor private se estimează că este aproape egal, din cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 cei mai mari producători de oțel din lume, patru sunt întreprinderi deținute de stat (39). În același timp, în timp ce primii 10 producători au preluat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, guvernul chinez intenționează să consolideze până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de fier și oțel la aproximativ 10 întreprinderi de mari dimensiuni (40). Această consolidare poate atrage fuziuni forțate între întreprinderi private profitabile și întreprinderi deținute de stat neperformante (41).

                     (63)

                     Având în vedere nivelul ridicat de intervenție guvernamentală în industria siderurgică și o pondere semnificativă a întreprinderilor deținute de stat în cadrul sectorului, chiar și producătorii de oțel privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice cât și cele private din sectorul siderurgic fac, de asemenea, obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se prevede în secțiunea 3.2.2.5 de mai jos.

                     (64)

                     Controlul și intervenția statului în ceea ce privește OAO nu sunt excluse din cadrul general descris. Mulți dintre principalii producători de OAO sunt deținuți de stat. Prin urmare, dovezile disponibile sugerează că producătorii de OAO din RPC fac obiectul aceleiași dețineri, aceluiași control, aceleiași supravegheri în privința politicilor sau aceleiași îndrumări din partea guvernului chinez și, prin urmare, nu își desfășoară activitatea în conformitate cu principiile pieței (42).

               3.2.2.4.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

                     (65)

                     Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii întreprinderilor deținute de stat și al altor instrumente, statul chinez este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul întreprinderilor deținute de stat de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (43), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Potrivit legislației chineze privind societățile comerciale, în fiecare întreprindere trebuie să se înființeze câte o organizație a PCC iar întreprinderea trebuie să ofere condițiile necesare pentru activitățile organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat pretențiile de a controla deciziile comerciale în întreprinderile deținute de stat ca o chestiune de principiu politic. Se raportează, de asemenea, că PCC exercită presiuni asupra întreprinderilor private în sensul punerii „patriotismului” pe primul loc și al respectării disciplinei de partid (44). În 2017, s-a raportat că celulele de partid existau în proporție de 70 % din aproximativ 1,86 milioane de întreprinderi private, exercitându-se o presiune tot mai mare pentru ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în ceea ce privește decizia comercială în cadrul întreprinderilor respective (45). Aceste reguli se aplică în general în economia chineză, inclusiv producătorilor de OAO și furnizorilor de factori de producție ai acestora.

                     (66)

                     În special în sectorul siderurgic (inclusiv produsul care face obiectul reexaminării și furnizorii principalilor factori de producție), mulți dintre marii producători de oțel (inclusiv producătorii de OAO) sunt deținuți de stat. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod special în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020” (46) ca exemple ale realizărilor celei de a 12-a perioade de planificare de cinci ani (precum Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel etc.). Documentele publice ale producătorului de OAO deținut de stat subliniază uneori legătura cu statul chinez. De exemplu, în Raportul semestrial 2016, Baoshan Iron & Steel (sau Baosteel) a declarat că „[î]ntreprinderea s-a angajat să se alinieze la cel de al 13-lea plan cincinal regional și a ajuns la un consens generalizat cu administrațiile locale în ceea ce privește partajarea resurselor, conectarea sectoarelor urbane și construirea unui mediu ecologic” (47). În cadrul recentei anchete antisubvenție cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din China (48), Comisia a stabilit că trei din cele patru grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion erau întreprinderi deținute de stat. În toate cele trei grupuri, președinții consiliului de administrație sau președintele îndeplinea(u) și funcția de secretar al comitetului de partid al organizației PCC a grupului.

                     (67)

                     Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și secțiunea 3.2.2.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au în continuare un efect de denaturare asupra pieței (49). Astfel, prezența statului în societăți, inclusiv în întreprinderile deținute de stat, din sectorul siderurgic și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al mijloacelor de producție) permite autorităților chineze să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile.

               3.2.2.5.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

                     (68)

                     Direcția economiei chineze este într-o mare măsură determinată de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și prevede obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice, obiectivele stabilite de instrumentele de planificare sunt obligatorii, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător al administrației. În ansamblu, sistemul de planificare din China are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau altfel importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în conformitate cu forțele pieței (50).

                     (69)

                     Industria siderurgică, inclusiv producția de OAO ca produs siderurgic de înaltă calitate, este considerată drept industrie-cheie de către guvernul chinez (51). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe industria oțelului, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020”. Acest plan arată că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii” (52). Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (53).

                     (70)

                     Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (54) prevede sprijin pentru întreprinderile producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (55). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (56).

                     (71)

                     „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (57) (denumit în continuare „catalogul”) enumeră sectoarele de producere a fierului și oțelului ca industrii încurajate. În special, Catalogul încurajează „[d]ezvoltarea și aplicarea tehnologiilor pentru produse din oțel cu performanțe superioare, de înaltă calitate și modernizarea acestora, inclusiv, dar fără a se limita la foi de tablă pentru industria auto cu rezistență ridicată de cel puțin 600 MPa, oțel pentru conducte de înaltă performanță pentru transportul de petrol și gaze, plăci late și groase de înaltă rezistență pentru nave, oțel pentru ingineria navală, plăci cu grosime moderată de cel puțin 420 MPa pentru clădiri, poduri și alte structuri, oțel pentru căi ferate de mare viteză și transport greu, oțel siliconic cu pierdere mică de fier și inducție magnetică ridicată, oțel cu rezistență la coroziune și uzură, oțel inoxidabil aliat cu economisire de resurse (oțel inoxidabil feritic modern, oțel inoxidabil duplex și oțel inoxidabil nitrurat), sârmă laminată și bare din oțel special pentru componente de bază de înaltă performanță (angrenaje de înaltă performanță, buloane egale cu sau mai mari de gradul 12,9, arcuri cu rezistență ridicată și rulmenți cu durată de viață îndelungată), precum și materiale forjate din oțel special de înaltă calitate (oțel de scule și pentru turnare, oțel inoxidabil și oțel pentru utilaje, printre altele)”. Aplicabilitatea catalogului a fost confirmată de recenta anchetă antisubvenție cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din China (58).

                     (72)

                     În continuare, autoritățile chineze ghidează dezvoltarea sectorului în conformitate cu o gamă largă de instrumente și directive de politică referitoare, printre altele, la: compoziția și restructurarea pieței, materii prime (59), investiții, eliminarea capacităților, gama de produse, relocare, modernizare etc. Prin intermediul acestor mijloace dar și prin intermediul altora, autoritățile chineze conduc și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului (60). Problema actuală a supracapacității este, fără îndoială, cea mai clară ilustrare a implicațiilor politicilor autorităților chineze și a distorsiunilor rezultate.

                     (73)

                     În concluzie, autoritățile chineze au adoptat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele de politică publică de sprijinire a industriilor încurajate, inclusiv producția de OAO ca produs siderurgic de înaltă calitate și materiile prime utilizate pentru producerea acestuia. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze normal.

               3.2.2.6.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea

                     (74)

                     Sistemul chinez de declarare a falimentului pare a fi inadecvat pentru a-și îndeplini principalele obiective, cum ar fi acela de a soluționa în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest lucru pare să își aibă originea în faptul că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează în mod oficial pe principii similare legilor corespunzătoare din alte țări, sistemul chinez se caracterizează printr-o aplicare insuficientă sistematică. Numărul falimentelor rămâne în mod clar scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând ca urmare a faptului că procedurile de insolvență suferă de o serie de deficiențe care funcționează efectiv ca un factor de descurajare în ceea ce privește depunerea cererilor de declarare a falimentului. De asemenea, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, de multe ori având o influență directă asupra rezultatului procedurilor (61).

                     (75)

                     În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în China (62). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea acestora depinde exclusiv de stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Cu toate acestea, aceste dispoziții nu sunt respectate în mod obișnuit, anumiți cumpărători obținându-și terenurile în mod gratuit sau sub prețul pieței (63). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice la momentul alocării terenurilor (64).

                     (76)

                     Prin urmare, legislația chineză în materie de faliment și proprietate nu pare să funcționeze corespunzător, ducând la denaturări la menținerea pe linia de plutire a întreprinderilor insolvabile și în raport cu furnizarea și achiziția de terenuri în RPC. Aceste considerente, pe baza elementelor de probă disponibile, par a fi pe deplin aplicabile și în sectorul siderurgic și, în special, în ceea ce privește OAO. În special, Comisia a stabilit că OAO (65), precum și materia sa primă oțelul laminat la cald (66), au beneficiat de acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

               3.2.2.7.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

                     (77)

                     Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în China, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. China nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (67). Conform legislației naționale, este activă doar o singură organizație sindicală. Cu toate acestea, această organizație nu are independență față de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (68). În plus, mobilitatea forței de muncă din China este limitată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, ceea ce limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are în mod obișnuit drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație vulnerabilă de muncă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (69). Aceste constatări conduc la denaturarea costurilor salariale în China.

                     (78)

                     Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul siderurgic, inclusiv OAO, nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii menționat. Sectorul OAO este astfel afectat de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului în cauză), cât și indirect (la accesul la capitalul sau la inputurile întreprinderilor care sunt supuse aceluiași sistem de muncă din China).

               3.2.2.8.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

                     (79)

                     Accesul la capital al actorilor corporativi din China este supus unor diverse denaturări.

                     (80)

                     În primul rând, sistemul financiar chinez se caracterizează printr-o poziție puternică a băncilor deținute de stat (70) care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar întreprinderilor deținute de stat nefinanciare, băncile rămân legate de stat nu numai prin intermediul dreptului de proprietate, ci și al relațiilor personale (directorii executivi ai marilor instituții financiare deținute de stat sunt în cele din urmă numiți de PCC) (71) și, din nou, la fel ca întreprinderile deținute de stat nefinanciare, băncile pun în aplicare în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu nevoile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (72). Această situație este agravată și de normele suplimentare existente care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau altfel importante (73).

                     (81)

                     Deși se recunoaște că diferite dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar normal și normele prudențiale, cum ar fi necesitatea de a analiza gradul de solvabilitate al împrumutatului, dovezile copleșitoare, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor de apărare comercială, sugerează că aceste dispozițiile joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente legislative.

                     (82)

                     În plus, ratingul obligațiunilor și cel de credit sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv faptul că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a firmei pentru guvernul chinez și puterea oricărei garanții implicite a guvernului. Estimările indică în mod clar că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare.

                     (83)

                     Această situație este agravată și de normele suplimentare existente care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau altfel importante (74). Aceasta are drept rezultat o preferință de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață.

                     (84)

                     În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute scăzute în mod artificial pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital cu un randament tot mai redus al investițiilor. Acest lucru este ilustrat de recenta creștere a efectului de levier corporativ din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a rentabilității, ceea ce sugerează că mecanismele utilizate în sistemul bancar nu urmăresc răspunsurile comerciale normale.

                     (85)

                     În al treilea rând, deși rata nominală a dobânzii a fost liberalizată în octombrie 2015, semnalele de preț tot nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor la sau sub rata de referință reprezintă încă 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, având în vedere că această cotă a crescut semnificativ din 2015 în ciuda înrăutățirii condițiilor economice. Ratele dobânzilor scăzute în mod artificial au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului.

                     (86)

                     Creșterea totală a creditelor în China indică o înrăutățire a eficienței alocării de capital, fără a exista semne de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedenaturat. Prin urmare, creditele neperformante au înregistrat o creștere rapidă în ultimii ani. Confruntat cu o situație de creștere a datoriilor de risc, guvernul chinez a optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele irecuperabile au fost soluționate prin reînnoirea datoriilor, creând așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea dreptului de proprietate asupra datoriilor (de exemplu, prin fuziuni sau schimbul de creanțe contra participații la capitalul social), fără a elimina neapărat problema datoriei globale sau fără a aborda cauzele profunde ale acesteia.

                     (87)

                     În esență, în ciuda măsurilor recente luate pentru liberalizarea pieței, sistemul de credite corporative din China este afectat de probleme sistemice semnificative și de denaturări care rezultă din rolul omniprezent continuu al statului pe piețele de capital.

                     (88)

                     Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul siderurgic, inclusiv OAO, ar fi scutit de intervenția statului în sistemul financiar descrisă mai sus. Din contră, un raport al ThinkDesk furnizat de solicitant a indicat faptul că numeroși producători chinezi de OAO au beneficiat de operațiuni financiare care nu corespund valorilor pieței. Comisia a stabilit, de asemenea, că OAO (75), precum și materia sa primă oțelul laminat la cald (76) au beneficiat de împrumuturi preferențiale care constituie subvenții. Prin urmare, intervenția substanțială a guvernului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

               3.2.2.9.   Natura sistemică a distorsiunilor menționate

                     (89)

                     Comisia a constatat că distorsiunile descrise în raport nu se limitează la sectorul siderurgic în general sau la sectorul OAO în special. Dimpotrivă, dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise mai sus în secțiunile 3.2.2.1-3.2.2.5, precum și în partea A a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați mai sus în secțiunile 3.2.2.6-3.2.2.8 de mai sus și în partea B a raportului.

                     (90)

                     Pentru a produce OAO, este necesară o gamă largă de inputuri. La dosar nu există dovezi potrivit cărora aceste inputuri nu provin din China. Atunci când producătorii de OAO cumpără/contractează aceste inputuri, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt în mod clar expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de inputuri angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta bani care sunt supuși distorsiunilor în ceea ce privește sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia sunt supuși sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

                     (91)

                     În consecință, nu numai prețurile de vânzare pe piața internă ale OAO nu pot fi utilizate, dar sunt afectate toate costurile de producție (inclusiv materii prime, energie, terenuri, finanțare, forță de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, așa cum este descris în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile guvernamentale descrise în legătură cu alocarea de capital, terenuri, forță de muncă, energie și materii prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un mijloc de producție care a fost, în sine, produs în China prin combinarea unei serii de factori de producție, este expus unor distorsiuni semnificative. Același lucru este valabil și pentru mijloacele de producție ale mijloacelor de producție și așa mai departe. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.

               3.2.2.10.   Concluzie

                     (92)

                     Analiza prezentată în secțiunile 3.2.2.2-3.2.2.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția Chinei în economia sa în general, precum și în sectorul siderurgic (inclusiv produsul în cauză), a arătat că prețurile sau costurile, incluzând costul materiilor prime, al energiei și al forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Pe această bază și în absența oricărei cooperări din partea autorităților chineze și a producătorilor-exportatori, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz.

                     (93)

                     Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. Comisia a reamintit că niciun producător-exportator nu a cooperat în cadrul anchetei și că nu a fost prezentată nicio cerere conform căreia unele costuri interne ar fi nedistorsionate în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) a treia liniuță din regulamentul de bază.

               3.2.3.   Țara reprezentativă

         3.2.3.1.   Observații generale

                     (94)

                     Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii:

                                 —

                                 Un nivel de dezvoltare economică similar cu RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut similar cu cel al RPC, conform bazei de date a Băncii Mondiale (77);

                                 —

                                 Producția produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (78);

                                 —

                                 Disponibilitatea datelor publice relevante în țara respectivă;

                                 —

                                 În cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

                     (95)

                     După cum s-a explicat în considerentele 24-25, în nota din 13 aprilie 2018, Comisia a informat părțile interesate că a identificat șase țări reprezentative posibile: Argentina, Columbia, Malaysia, Mexic, Africa de Sud și Thailanda și a invitat părțile interesate să prezinte observații și să sugereze alte țări.

               3.2.3.2.   Un nivel de dezvoltare economică similar cu RPC

                     (96)

                     Argentina, Columbia, Malaysia, Mexic, Africa de Sud și Thailanda sunt considerate de Banca Mondială ca fiind țări cu un nivel de dezvoltare economică similar cu cel al RPC, adică toate sunt clasificate drept țări cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut (denumit în continuare „VNB”).

                     (97)

                     Solicitantul a susținut că apartenența Mexicului la NAFTA integrează această țară într-o zonă nord-americană de liber schimb, cu un nivel de dezvoltare economică mult mai ridicat decât cel din RPC, ceea ce poate avea o influență asupra costurilor din Mexic. Comisia a efectuat o analiză a oportunității posibilelor țări reprezentative conform bazei de date a Băncii Mondiale cu privire la VNB. Aceasta din urmă califică Mexicul ca făcând parte din categoria țărilor cu venituri medii-superioare, prin urmare cu un nivel de dezvoltare comparabil cu cel al RPC. Această categorie de țări include țări cu un VNB pe cap de locuitor cuprins între 3 896 USD și 12 055 USD în 2017, anul în care sunt disponibile cele mai recente date comerciale. Clasamentele se aplică fiecărei țări în parte și nu grupurilor de țări care aparțin zonelor de liber schimb, uniunilor vamale etc. Comisia a considerat că toate cele șase țări reprezentative posibile identificate au fost comparabile în egală măsură cu RPC din punct de vedere al dezvoltării economice. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

               3.2.3.3.   Producția produsului care face obiectul reexaminării în țara reprezentativă și disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

                     (98)

                     În nota din 13 aprilie 2018, Comisia a indicat că producția produsului care face obiectul reexaminării a fost cunoscută ca având loc în Argentina, Columbia, Malaysia, Mexic, Africa de Sud și Thailanda.

                     (99)

                     Comisia a constatat că, pentru trei dintre aceste țări, și anume Argentina, Columbia și Thailanda, a fost necesară verificarea suplimentară a disponibilității datelor publice, în special în ceea ce privește datele financiare publice de la un producător al produsului care face obiectul reexaminării.

                     (100)

                     În ceea ce privește Columbia și Thailanda, nu au fost găsite date financiare publice de la un producător al produsului care face obiectul reexaminării. În ceea ce privește Argentina, datele financiare publice identificate au vizat grupul Ternium, care producea produsul care face obiectul reexaminării în țara respectivă. Cu toate acestea, din datele financiare disponibile aferente grupului nu a rezultat cu claritate care parte a datelor a făcut referire la activitățile grupului din Argentina, deoarece grupul și-a raportat datele referitoare la Argentina împreună cu alte țări precum Bolivia, Chile, Paraguay și Uruguay. Prin urmare, datele nu au fost suficient de precise pentru a fi utilizate ca valori de referință adecvate.

                     (101)

                     În observațiile sale la nota din 13 aprilie 2018, solicitantul a reiterat cererea indicând faptul că Africa de Sud ar fi cea mai potrivită țară reprezentativă. Au existat doi producători ai produsului care face obiectul reexaminării. În ceea ce privește un producător, și anume Safal Steel (Pty) Ltd., datele financiare nu erau disponibile publicului. Deși datele financiare erau disponibile pentru celălalt, și anume ArcelorMittal South Africa, societatea a înregistrat pierderi în cursul perioadei de anchetă, dar și pe întreaga perioadă examinată. Acest lucru a făcut ca selectarea acesteia să fie necorespunzătoare, deoarece din datele financiare ale unei societăți care înregistrează pierderi ar lipsi elementul de profit, care trebuie să fie înlocuit. Ca urmare a faptului că nu a găsit alți producători ai produsului care face obiectul reexaminării cu date financiare disponibile publicului în Africa de Sud, Comisia a considerat această țară inadecvată ca țară reprezentativă.

                     (102)

                     În observațiile sale la nota din 3 iulie 2018, solicitantul a susținut că Comisia a respins în mod incorect Africa de Sud ca țară reprezentativă, deoarece faptul că producătorul produsului care face obiectul reexaminării înregistrează pierderi în cursul unui an nu ar putea fi un factor decisiv în alegerea unei țări reprezentative.

                     (103)

                     Având în vedere că Comisia a avut numeroase posibilități de a alege o țară reprezentativă, aceasta a decis să aleagă o țară în care o sumă rezonabilă pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale (denumite în continuare „costuri VAG”) și pentru profituri ar putea fi extrasă din datele publice ale unei societăți din țara respectivă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) ultimul paragraf din regulamentul de bază.

                     (104)

                     Prin urmare, faptul că ArcelorMittal South Africa a înregistrat pierderi a fost un factor decisiv în evaluarea Comisiei referitoare la alegerea țării reprezentative, iar cererea solicitantului a fost respinsă.

                     (105)

                     În ceea ce privește Malaysia, datele financiare au fost accesibile publicului pentru CSC Steel Holdings Berhad, o filială a societății taiwaneze China Steel Corporation. CSC Steel Holdings Berhad a produs produsul care face obiectul reexaminării și a înregistrat profituri pe perioada anchetei de reexaminare.

                     (106)

                     Solicitantul a susținut că bazarea pe date publice provenite de la societăți străine poate conduce la date nefiabile. Comisia a considerat că analiza fiabilității datelor publice trebuie să se realizeze de la caz la caz. În cazul de față, niciun element de probă nu a fost pus la dispoziția Comisiei sau nu a fost prezentat de către solicitant, ceea ce ar justifica neluarea în considerare a datelor financiare ale CSC Steel Holdings Berhad. În consecință, afirmația respectivă a fost respinsă.

                     (107)

                     În ceea ce privește Mexicul, Comisia a constatat că există date publice pentru grupul Ternium, în special raportul său anual pentru anul 2017. Acest grup este un producător al produsului care face obiectul reexaminării în Mexic, iar Mexicul reprezintă peste 55 % în ceea ce privește vânzările sale consolidate, care sunt raportate separat față de alte regiuni geografice. În plus, grupul Ternium a înregistrat profituri pe perioada anchetei de reexaminare.

                     (108)

                     În consecință, Comisia a considerat că alegerea finală a țării reprezentative a fost între Malaysia și Mexic.

                     (109)

                     În observațiile sale, solicitantul a făcut referire la practica din Statele Unite de a utiliza un coș de societăți „care își desfășoară activitatea în sectorul metalurgic”, cum ar fi producătorii de aluminiu. Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat preferința, ori de câte ori a fost posibil, față de datele publice ale societăților care produc efectiv produsul care face obiectul reexaminării. Numai în cazul în care nu există o astfel de producție sau în care alți factori fac inadecvată utilizarea societăților care produc produsul care face obiectul reexaminării în orice țară cu un nivel similar de dezvoltare economică, Comisia va lua în considerare și alte alternative adecvate. În cazul de față, acest lucru nu a fost necesar deoarece există producători efectivi de OAO cu date disponibile publicului. În consecință, afirmația respectivă a fost respinsă.

               3.2.3.4.   Nivelul de protecție socială și a mediului

                     (110)

                     După ce a stabilit că există două țări posibile adecvate pentru a fi alese ca fiind reprezentative, Mexic și Malaysia, Comisia a evaluat nivelul lor de protecție socială și a mediului pentru a o alege pe cea preferată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.

                     (111)

                     Comisia a stabilit că Malaysia este în urmă în ceea ce privește respectarea standardelor internaționale din domeniul muncii și ratificarea convențiilor OIM menționate în anexa Ia la regulamentul de bază. În special, Malaysia nu a ratificat trei dintre cele opt convenții fundamentale ale OIM (privind libertatea de asociere, abolirea muncii forțate și nediscriminarea). În plus, Malaysia a semnat dar nu a ratificat unul dintre principalele acorduri de mediu (79).

                     (112)

                     În schimb, Mexicul are un nivel mai ridicat de respectare a standardelor de muncă ale OIM, deoarece a ratificat toate convențiile fundamentale, cu excepția Convenției privind dreptul de organizare și de negociere colectivă. În plus, acesta a semnat și a ratificat toate convențiile majore de mediu.

               3.2.3.5.   Concluzie

                     (113)

                     Având în vedere analiza de mai sus, Mexicul a îndeplinit toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a fi considerat drept țară reprezentativă adecvată. În special, Mexicul deține o producție substanțială a produsului care face obiectul reexaminării și un set complet de date disponibile pentru toți factorii de producție, costurile de producție, costurile VAG și profit. De asemenea, Mexicul are un nivel mai ridicat de protecție socială și a mediului.

               3.2.4.   Costuri de producție, costuri VAG și profituri

                     (114)

                     În nota din 3 iulie 2018, Comisia a informat părțile interesate că, pentru construirea valorii normale, aceasta va include costurile VAG și profiturile societății Ternium S.A. Mexico, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) al patrulea paragraf din regulamentul de bază. În plus, Comisia va include, de la aceeași societate, o valoare pentru costurile de producție pentru a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus.

                     (115)

                     În observațiile sale la nota din 3 iulie 2018, solicitantul a susținut că este preferabil să se utilizeze mai degrabă datele neconsolidate ale ArcelorMittal South Africa (o societate locală) decât datele consolidate ale grupului Ternium (un grup global) a cărui producție în Mexic reprezintă peste 55 % din vânzările consolidate. Argumentul s-a bazat pe observația că datele neconsolidate reprezintă rezultatele societății locale și nu ale grupului global și, ca atare, ar reflecta mai bine costurile fixe de producție, costurile VAG și profitul țării reprezentative. Cu toate acestea, dat fiind că datele provenind de la ArcelorMittal South Africa nu au putut fi utilizate, deoarece această societate înregistrează pierderi, această afirmație a rămas fără obiect și, prin urmare, a fost respinsă.

                     (116)

                     În observațiile sale la nota din 3 iulie 2018, solicitantul a mai susținut că, deși Mexic este o țară reprezentativă adecvată, Ternium S.A. Mexico face parte dintr-o societate internațională, grupul Ternium, ale cărui date financiare reflectă operațiunile din țări cu nivel diferit de dezvoltare economică.

                     (117)

                     Indiferent de faptul că grupul Ternium este o societate internațională, Comisia a concluzionat că datele publice ale Ternium S.A. Mexico au fost suficient de specifice pentru a reflecta producția produsului care face obiectul reexaminării în Mexic și, prin urmare, a respins afirmația respectivă. Având în vedere analiza prevăzută în secțiunea 3.2.3, Comisia a decis să utilizeze datele financiare ale Ternium S.A. Mexico, disponibile pentru 2017, acoperind astfel perioada anchetei de reexaminare.

               3.2.5.   Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

                     (118)

                     În nota din 3 iulie 2018, Comisia a afirmat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas („GTA”) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție. Comisia a utilizat Doing Business 2018 pentru costurile energiei electrice, statisticile naționale privind gazele naturale, Codul fiscal al Districtului Federal pentru costurile apei și datele financiare ale Ternium S.A. Mexico pentru a stabili costurile VAG, profiturile și costurile generale.

               3.2.6.   Factori de producție

                     (119)

                     După cum s-a menționat deja în considerentul 23, în nota din 13 aprilie 2018, Comisia a urmărit stabilirea unei liste inițiale de factori de producție și surse destinate a fi utilizate pentru toți factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate în producția produsului care face obiectul reexaminării de către producătorul-exportator cooperant.

                     (120)

                     În absența cooperării producătorilor-exportatori chinezi, Comisia s-a bazat pe solicitant pentru a specifica factorii de producție utilizați în producția de OAO. Într-adevăr, pe baza informațiilor disponibile publicului de pe site-ul web al producătorilor chinezi de OAO, procesul de producție și materialele utilizate par să fie identice cu cele furnizate de solicitant.

                     (121)

                     Punctul de plecare în procesul de producție a fost ales pentru a fi substratul sau bobina de bază, deoarece procesul de producție al solicitantului a pornit de la această bază. În plus, pe baza informațiilor obținute în cadrul anchetei inițiale ca fiind cele mai concludente dovezi disponibile, Comisia a stabilit că producătorii-exportatori au început, de asemenea, producția de OAO pe baza substratului. Într-adevăr, în cazul inițial, niciun producător integrat nu a cooperat.

                     (122)

                     În lipsa cooperării, Comisia nu a avut la dispoziție coduri tarifare mai detaliate decât codurile SA din cifre furnizate de solicitant. Codurile SA s-au potrivit în totalitate cu codurile tarifare mexicane.

                     (123)

                     Având în vedere toate informațiile prezentate de solicitant, au fost identificați următorii factori de producție și următoarele coduri SA, după caz:

                        Tabelul 1

                                 Factor de producție

                                 Cod SA

                                 Valoarea unitară de import

                                    Materii prime

                                 Substrat – bobină din oțel galvanizată prin imersie la cald:

                                             —

                                             placată sau acoperită cu zinc

                                 7210 49

                                 0,84 EUR/kg

                                             —

                                             placată sau acoperită cu aliaje de zinc

                                 7210 49

                                 0,84 EUR/kg

                                 Acoperire metalică – bloc de zinc (pentru acoperire de zinc):

                                             —

                                             < 99,99 % zinc

                                 7901 12

                                 Nu se aplică

                                             —

                                             aliaje de zinc

                                 7901 20

                                 Nu se aplică

                                 Acoperire organică

                                             —

                                             vopsea poliesterică

                                 3208 10

                                 4,33 EUR/kg

                                             —

                                             vopsea poliuretanică

                                 3208 90

                                 4,91 EUR/kg

                                             —

                                             vopsea pe bază de fluorură de poliviniliden

                                 3209 90

                                 3,36 EUR/kg

                                    Forța de muncă

                                 Salariul forței de muncă în sectorul de producție

                                 [N/A]

                                 1,37 EUR/oră

                                    Energie

                                 Energie electrică

                                 [N/A]

                                 0,06 EUR/kWh

                                 Gaze naturale

                                 [N/A]

                                 0,0034 EUR/MJ

                                 Aer comprimat

                                 2853 90

                                 Nu se aplică

                                 Apă

                                 [N/A]

                                 3,81 EUR/m3

                                    Subprodus/deșeuri

                                 Deșeuri de oțel galvanizat

                                 7204 29

                                 0,18 EUR/kg

               3.2.6.1.   Materiale

                     (124)

                     Solicitantul a confirmat faptul că bobina din oțel galvanizată prin imersie la cald este utilizată în principal ca substrat pentru cel mai reprezentativ tip de produs care face obiectul reexaminării. Prin urmare, în absența cooperării din partea producătorilor-exportatori și a observațiilor părților interesate, Comisia nu a colectat date referitoare la alte substraturi posibile, cum ar fi bobinele din oțel laminate la cald sau bobinele din oțel laminate la rece.

                     (125)

                     În ceea ce privește acoperirea metalică, solicitantul a confirmat că prevalează utilizarea acoperirii de zinc. Prin urmare, în absența cooperării din partea producătorilor-exportatori și a observațiilor părților interesate, Comisia nu a considerat necesară colectarea datelor referitoare la acoperirea metalică cu ajutorul aluminiului.

                     (126)

                     Trebuie remarcat faptul că substratul bobină din oțel galvanizată prin imersie la cald include deja acoperirea metalică fie cu zinc, fie cu aliaje de zinc. Datele privind utilizarea acoperirii metalice au fost colectate numai pentru a permite ajustarea calculului valorii normale pe baza diferitelor volume de zinc sau aliaje de zinc utilizate pentru acoperirea metalică a diferitelor tipuri de produse.

                     (127)

                     Evidențele solicitantului nu au permis determinarea consumului de auxiliari pe unitate a produsului care face obiectul reexaminării. Solicitantul a considerat auxiliarii drept costuri de producție. Prin urmare, în absența acestor informații, Comisia nu a putut stabili raporturile de utilizare și valorile nedistorsionate pentru auxiliarii utilizați. Cu toate acestea, Comisia a stabilit că toți auxiliarii luați în considerare împreună au reprezentat o parte nesemnificativă a costurilor de producție pe tonă de produs finit. Pentru a lua în considerare în mod adecvat aceste costuri la calcularea valorii normale construite, Comisia a majorat costurile nedistorsionate de producție (care acoperă materialele, forța de muncă, energia și apa) din Mexic cu un procent egal cu ponderea auxiliarilor din costurile de producție furnizate de solicitant. Comisia a considerat că această metodă reflectă în mod adecvat ponderea auxiliarilor în costurile totale de producție din valoarea normală construită.

                     (128)

                     Solicitantul nu a raportat utilizarea de GPL, hidrogen sau azot. Prin urmare, acești factori de producție identificați inițial nu au fost utilizați pentru construirea valorii normale.

                     (129)

                     Solicitantul a raportat, de asemenea, că ar trebui luate în considerare deșeurile produse în cursul procesului de producție a OAO. În acest scop, este necesar să se identifice natura deșeurilor și codul SA corespunzător. În acest caz au fost identificate deșeuri de oțel galvanizat (a se vedea tabelul de la considerentul 123).

                     (130)

                     Pentru toate materialele și deșeurile, în absența oricăror informații pe piața mexicană, Comisia s-a bazat pe prețurile de import. Un preț de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând în considerentul 92 că, în cazul de față, nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC ca urmare a existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b). Pe baza elementelor de probă disponibile și în absența oricărei respingeri de către părțile interesate, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. După excluderea RPC, importurile din alte țări terțe au rămas reprezentative, variind între 94 % și 100 % din totalul volumelor importate în Mexic.

                     (131)

                     Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materialelor livrate la poarta fabricii producătorului-exportator, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță, Comisia a aplicat taxa la import a țării reprezentative, Mexic, prețului de import și costurilor suplimentare de transport intern. În lipsa cooperării producătorilor-exportatori, Comisia s-a bazat pe informațiile referitoare la costurile de transport intern furnizate de solicitant.

               3.2.6.2.   Forța de muncă

                     (132)

                     Statisticile OIM au furnizat informații privind salariile lunare din sectorul de producție și numărul de ore pe săptămână lucrate în Mexic pentru perioada anchetei de reexaminare. Solicitantul a susținut că datele disponibile pentru Africa de Sud ar putea fi ajustate la inflație folosind Indicele prețurilor de consum sau indicii costului forței de muncă din sectorul de producție publicați de South African Reserve Bank. Cu toate acestea, întrucât Comisia a decis să utilizeze Mexicul ca țară reprezentativă adecvată pentru care sunt disponibile aceste date, această afirmație a devenit fără obiect.

               3.2.6.3.   Energie electrică

                     (133)

                     Prețul energiei electrice a fost ușor accesibil în raportul Doing Business 2018. Acest raport a utilizat o metodologie standardizată pentru a identifica prețul kWh în Mexic.

                     (134)

                     În mod alternativ, Comisia a luat în considerare utilizarea tarifelor la energia electrică publicate de producătorii și distribuitorii de energie electrică din Mexic. În Mexic, CFE (Comisión Federal de Electricidad), o societate deținută de stat, este furnizorul dominant de energie electrică.

                     (135)

                     Solicitantul a susținut că costurile energiei electrice citate în Doing Business 2018 par a fi scăzute în mod artificial în comparație cu majoritatea țărilor și, prin urmare, a propus utilizarea ratelor din zona în care a fost fabricat produsul care face obiectul reexaminării, luând în considerare eventualele ajustări în ceea ce privește canalul de aprovizionare, taxe specifice și TVA.

                     (136)

                     Solicitantul nu a furnizat suficiente elemente de probă care să ateste că aceste ajustări în ceea ce privește TVA, taxe specifice și canalele de aprovizionare sunt într-adevăr necesare și aplicabile producătorilor-exportatori chinezi. În consecință, Comisia a respins această afirmație și a decis să utilizeze datele cele mai cuprinzătoare și neechivoce din raportul Doing Business 2018.

               3.2.6.4.   Gaze naturale

                     (137)

                     Prețul gazelor naturale în Mexic este disponibil în baza de date statistice gestionată de Comisia pentru Reglementare în domeniul Energiei (Comisión Reguladora de Energía). Datele furnizate acoperă perioada iulie-decembrie 2017.

                     (138)

                     Solicitantul a susținut că, pentru Africa de Sud, prețul de import per tonă de gaz natural lichefiat (cod SA 2711 11), extras din baza de date GTA, ar putea fi utilizat și convertit ulterior în preț per gigajoule. Întrucât Comisia a decis să utilizeze Mexicul ca țară reprezentativă pentru care sunt disponibile aceste date, aceasta a respins afirmația în cauză.

               3.2.6.5.   Aer comprimat

                     (139)

                     Pe lângă factorii de producție identificați în nota din 13 aprilie 2018, solicitantul a informat Comisia că, la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, se utilizează aer comprimat. Aerul comprimat este achiziționat sub formă de aer lichid.

                     (140)

                     Comisia a stabilit că codul SA corespunzător aerului lichid este 2853 90. Cu toate acestea, acest cod SA acoperă o serie de alte substanțe chimice. Nomenclatura tarifară națională a Mexicului sugerează că nu mai există nicio altă clasificare detaliată. Datele obținute din baza de date GTA ar conține, prin urmare, importuri de alți compuși anorganici (inclusiv apă distilată sau de conductibilitate și apă de puritate similară) și amalgame, altele decât amalgamele de metale prețioase.

                     (141)

                     Din motivele descrise în considerentul anterior, Comisia a considerat utilizarea bazei de date GTA drept inadecvată. Trebuie remarcat faptul că aerul comprimat a reprezentat o parte nesemnificativă a costurilor de producție pe tonă de produs finit. Pentru a lua în considerare aceste costuri la calcularea valorii normale nedistorsionate, Comisia a majorat costurile nedistorsionate de producție (care acoperă materialele, forța de muncă, energia și apa) cu un procent egal cu ponderea aerului comprimat din costurile de producție furnizate de solicitant. Comisia a considerat că această metodă reflectă în mod adecvat ponderea aerului comprimat în costurile totale de producție din valoarea normală construită.

               3.2.6.6.   Apă

                     (142)

                     În Mexic, tarifele pentru apă sunt stabilite la nivel municipal. În plus, CONAGUA (Comisión Nacional del Agua), autoritatea guvernamentală pentru reglementarea apei din Mexic, publică statistici privind apa din Mexic, care furnizează, de asemenea, o imagine de ansamblu a prețului apei pentru uz industrial în anumite municipalități. Cu toate acestea, cea mai recentă ediție este din anul 2016 și acoperă anul 2015.

                     (143)

                     Prin urmare, pentru a utiliza prețurile aplicabile în perioada anchetei de reexaminare, Comisia a utilizat tarifele pentru apă din Mexico City. Acestea au fost ușor accesibile în Codul fiscal al Districtului Federal modificat în decembrie 2016 și au fost aplicabile de la 1 ianuarie 2017.

               3.2.6.7.   Calcule

                     (144)

                     Pentru a stabili valoarea normală construită, Comisia a urmat următoarele două etape.

                     (145)

                     În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate. În absența cooperării producătorilor-exportatori, Comisia a înmulțit în continuare factorii de utilizare observați la nivelul procesului de producție al solicitantului pentru materiale, forță de muncă, energie și apă cu costurile unitare nedistorsionate observate în țara reprezentativă Mexic. În plus, pentru acei factori de producție pentru care solicitantul nu a furnizat factori de utilizare preciși (în special auxiliari și aer comprimat), Comisia a aplicat un procent egal cu ponderea acelor factori de producție din costurile de producție raportate de solicitant la costurile directe de producție nedistorsionate.

                     (146)

                     În al doilea rând, la costurile de producție identificate mai sus, Comisia a aplicat costurile generale de producție, costurile VAG și profitul Ternium S.A. Mexico. Acestea au fost identificate pe baza raportului anual al Ternium S.A. Mexic din 2017 și au fost exprimate în procente după cum urmează:

                     (147)

                     Costuri generale de producție (80) de 14,12 % aplicate la costurile de producție (care acoperă consumul de materiale, forță de muncă, energie și apă);

                     (148)

                     Costuri VAG (81) de 12,56 % aplicate la suma costurilor de producție și a costurilor generale de producție;

                     (149)

                     Un profit (82) de 15,09 % aplicat la suma costurilor de producție, a costurilor generale de producție și a costurilor VAG.

                     (150)

                     Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală pe tip de produs pe o bază franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Ca urmare a faptului că niciun producător-exportator nu a cooperat, valoarea normală a fost stabilită la nivel de țară și nu separat pentru fiecare exportator și producător.

               3.2.7.   Prețul de export

                     (151)

                     În absența cooperării producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor CIF comunicate de Eurostat corectate la nivelul franco fabrică.

               3.2.8.   Comparație și marje de dumping

                     (152)

                     Comisia a comparat valoarea normală construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export pe o bază franco fabrică.

               3.2.9.   Concluzie

                     (153)

                     Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, a fost de 134 %.

                     (154)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

               3.3.   Probabilitatea reapariției dumpingului din partea RPC

                     (155)

                     După cum s-a stabilit mai sus, s-a constatat că importurile de OAO din RPC au făcut obiectul unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare, însă nivelul importurilor a fost relativ limitat. Din motive de exhaustivitate, Comisia a investigat și probabilitatea reapariției dumpingului în cazul abrogării măsurilor. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori din RPC pe alte piețe, disponibilitatea altor piețe și atractivitatea pieței Uniunii.

               3.3.1.   Exporturile către țări terțe

                     (156)

                     Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul importurilor de OAO din RPC către Uniune, deși a fost considerat reprezentativ astfel cum s-a concluzionat în considerentul 36, a fost destul de mic (aproximativ 0,1 % din consumul total al Uniunii). Prin urmare, Comisia a decis să analizeze și datele referitoare la vânzările de OAO din RPC către țări terțe pentru a-și confirma constatarea referitoare la continuarea dumpingului. Au fost efectuate calcule referitoare la dumping folosind prețurile aferente vânzărilor către țări terțe, pe baza statisticilor de export chineze.

               3.3.1.1.   Valoarea normală

                     (157)

                     Valoarea normală pentru evaluarea dumpingului din RPC către țări terțe a urmat considerentele 37-150.

               3.3.1.2.   Prețul de export

                     (158)

                     Întrucât producătorii chinezi nu au cooperat, prețul de export către țări terțe s-a bazat pe datele din baza de date privind exporturile chineze pusă la dispoziție de solicitant. Din aceste date prezentate la nivelul FOB în baza de date, Comisia a dedus costurile aferente manipulării în port și costurile de transport intern în China, astfel cum a estimat solicitantul pentru a calcula prețul de export la nivelul franco fabrică.

               3.3.1.3.   Comparație

                     (159)

                     Comisia a comparat valoarea normală construită și prețul de export către alte țări decât Uniunea pe o bază franco fabrică.

               3.3.1.4.   Marjă de dumping

                     (160)

                     Comparația de mai sus a indicat o marjă de dumping la nivel național pentru exporturile către toate țările terțe (cu excepția Uniunii) de 118 %, marja de dumping la nivel național pentru exportul către cele mai importante cinci piețe exportatoare (India, Filipine, Federația Rusă, Coreea de Sud și Vietnam) variind între 112 % și 160 %. Aceasta a confirmat în continuare că marja de dumping stabilită pentru exporturile către Uniune a fost rezonabilă, în ciuda volumului foarte scăzut al vânzărilor.

               3.3.2.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

                     (161)

                     Având în vedere lipsa cooperării, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC au fost stabilite pe baza datelor disponibile și în special pe baza informațiilor furnizate de solicitant, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

                     (162)

                     Capacitatea de producție din RPC a depășit în mod substanțial volumul actual de producție. Potrivit China Iron and Steel Association (CISA), capacitatea de producție a produselor din tablă colorată a fost de 40 de milioane de tone în 2013. În condițiile în care volumele de producție au atins nivelul de 7,5 milioane de tone, gradul de utilizare a capacității de producție a atins doar aproximativ 20 %. În eventualitatea abrogării măsurilor, producătorii chinezi dispun de o capacitate de rezervă suficientă estimată la 32,5 milioane de tone pentru a invada piața Uniunii, unde consumul este de 4,5 milioane de tone, cu produse din OAO care fac obiectul unui dumping.

                     (163)

                     Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori chinezi dispun de o capacitate neutilizată semnificativă pe care ar putea să o utilizeze pentru a produce OAO în vederea exportului pe piața Uniunii, în cazul abrogării măsurilor.

               3.3.3.   Disponibilitatea altor piețe

                     (164)

                     Măsuri de protecție comercială în ceea ce privește exporturile chineze de OAO sunt în vigoare în India, Malaysia, Pakistan, Turcia și Vietnam, ceea ce ilustrează același tip de comportament în materie de prețuri precum cel observat pentru exporturile chineze către Uniune.

                     (165)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în eventualitatea abrogării măsurilor actuale, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să redirecționeze exporturile către Uniune la prețuri de dumping.

               3.3.4.   Atractivitatea pieței Uniunii

                     (166)

                     În cursul perioadei anchetei de reexaminare, prețul de vânzare practicat de Uniune a fost cu 194-338 EUR pe tonă de OAO (sau cu 28-59 %) mai mare decât prețul de export din China la nivelul CIF către cele cinci piețe principale de export, astfel cum se arată în considerentul 160. De asemenea, a fost cu 211-226 EUR pe tonă de OAO (sau 31-33 %) mai mare decât prețul mediu la export din China la nivelul CIF către toate țările terțe (cu excepția Uniunii). Exporturile din China către cele mai importante cinci piețe de export au reprezentat 48 % din consumul Uniunii în perioada anchetei de reexaminare.

                     (167)

                     Prin urmare, în eventualitatea abrogării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi ar putea redirecționa exporturile de volume considerabile de OAO din țări terțe către piața Uniunii.

               3.3.5.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

                     (168)

                     Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat, de asemenea, că, indiferent dacă a existat dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare, există o mare probabilitate ca dumpingul să reapară în cazul expirării măsurilor.

               3.4.   Concluzii generale privind probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului

                     (169)

                     Ancheta a indicat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În ciuda volumului scăzut al importurilor, marjele de dumping constatate corespund celor observate la examinarea exporturilor Chinei către țări terțe. Având în vedere elementele analizate la secțiunile 3.3.2-3.3.4, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca producătorii chinezi să exporte cantități semnificative de OAO în Uniune la prețuri de dumping în cazul expirării măsurilor. Astfel, există dovezi ale probabilității continuării dumpingului.

                     (170)

                     În orice caz, în subsidiar, Comisia a constatat, de asemenea, că există dovezi care atestă că este probabil ca dumpingul să reapară în cazul expirării măsurilor. Capacitatea neutilizată din RPC a fost considerabilă în comparație cu consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În plus, alte piețe au instituit măsuri antidumping aplicabile importurilor de produs care face obiectul reexaminării din RPC. Acest comportament în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi pe piețele terțe sprijină o probabilitate de continuare a dumpingului față de Uniune, în cazul în care se permite expirarea măsurilor. În cele din urmă, atractivitatea pieței Uniunii din perspectiva prețurilor și a dimensiunii și faptul că alte piețe rămân închise din cauza măsurilor antidumping au indicat faptul că este probabil ca exporturile chineze și capacitatea neutilizată să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul în care se permite expirarea măsurilor. În consecință, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca abrogarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere a exporturilor de OAO din RPC către Uniune la prețuri de dumping.

                     (171)

                     În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor antidumping ar putea determina continuarea și, în orice caz, reapariția dumpingului.

               4.   PREJUDICIUL

         4.1.   Producția și industria din Uniune

                     (172)

                     În timpul perioadei anchetei de reexaminare, produsele OAO au fost fabricate de peste 20 de producători cunoscuți din Uniune, dintre care unii având legătură cu alții. O serie de producători fac parte din grupurile în domeniul siderurgic.

                     (173)

                     Producția totală a Uniunii a fost estimată la 4 752 003 tone în perioada anchetei de reexaminare pe baza răspunsurilor la chestionare prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și a datelor prezentate de solicitant. Producătorii din Uniune care reprezintă producția totală din Uniune constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               4.2.   Consumul în Uniune

                     (174)

                     S-a constatat în cursul anchetei că o parte a industriei Uniunii folosește producția în scopul utilizării captive, adică este adesea pur și simplu transferată (fără factură) și/sau livrată la prețuri de transfer în cadrul aceleiași societăți sau aceluiași grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare în aval. Pentru a avea o imagine cât mai completă cu putință a situației industriei din Uniune, au fost culese și analizate date privind întreaga activitate legată de OAO.

                     (175)

                     Ca și în ancheta inițială (considerentele 68-69), s-a considerat că indicatorii economici cum ar fi producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și capacitatea de a atrage capital depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este destinată utilizării captive sau vândută pe piața liberă. Cu toate acestea, volumul și prețurile vânzărilor de pe piața Uniunii, cota de piață, creșterea, volumul exporturilor și prețurile se concentrează asupra situației predominante pe piața liberă (și, astfel, excluzând activitățile captive). Prin urmare, indicatorii de prejudiciu au fost corectați în ceea ce privește utilizarea captivă și vânzările cunoscute la nivelul industriei din Uniune, iar utilizarea captivă și vânzările au fost analizate separat.

                     (176)

                     Consumul în Uniune a fost stabilit pe baza: (i) statisticilor de import la nivelul codului TARIC, utilizând informațiile colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază; și pe baza (ii) volumelor vânzărilor industriei din Uniune (inclusiv tranzacțiile captive) în Uniune, astfel cum a fost prezentat de solicitant. Respectivele volume de vânzări au făcut obiectul verificărilor încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, în ceea ce privește producătorii din Uniune incluși în eșantion ca urmare a vizitelor de verificare la sediile acestora.

                     (177)

                     În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 2

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Consumul la nivelul Uniunii (tone)

                                 3 840 088

                                 3 965 150

                                 4 375 791

                                 4 525 677

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    114

                                    118

                                    Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar și baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

                     (178)

                     În cursul perioadei examinate, consumul Uniunii a crescut cu 18 %.

               4.3.   Importuri din China în Uniune

                     (179)

                     Comisia a stabilit volumul importurilor și prețurile pe baza statisticilor de import la nivelul codului TARIC, utilizând informațiile colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.

               4.3.1.   Volumul și cota de piață

                     (180)

                     În cursul perioadei examinate, importurile din China în Uniune au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 3

                                 Importurile din China

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Volumul importurilor (tone)

                                 5 619

                                 4 217

                                 2 958

                                 6 338

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    75

                                    53

                                    113

                                 Cota de piață (%)

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                    Sursă: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

                     (181)

                     În cursul perioadei examinate, volumul importurilor provenite din RPC a fost scăzut. Cota de piață din China a fluctuat ușor în cursul perioadei examinate și a fost de 0,1 % în perioada anchetei de reexaminare.

                     (182)

                     Importurile au rămas la un nivel scăzut de la instituirea măsurilor antidumping provizorii în septembrie 2012. Se presupune că nivelul lor scăzut este rezultatul măsurilor antidumping în vigoare.

               4.3.2.   Prețurile și subcotarea prețurilor

                     (183)

                     În cursul perioadei examinate, prețul importurilor din China în Uniune a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 4

                                 Importurile din China

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Prețul de import mediu (EUR/tonă)

                                 341

                                 747

                                 697

                                 637

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    219

                                    204

                                    187

                                    Sursă: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

                     (184)

                     În cursul perioadei examinate, prețul corespunzător importurilor din China a crescut cu 87 %. Se poate presupune în mod rezonabil că această tendință se datorează, cel puțin parțial, creșterii prețurilor materiilor prime.

                     (185)

                     Prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune care au cooperat către clienți neafiliați de pe piața Uniunii au fost comparate cu prețurile medii ale importurilor din China. În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu au putut fi realizate comparații tip de produs fiabil pentru fiecare tip de produs, iar statisticile privind importurile pentru produsul care face obiectul reexaminării în ansamblu au fost utilizate pentru stabilirea prețului mediu de import din China. Din cauza lipsei de cooperare din partea importatorilor neafiliați în cadrul acestei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, au fost utilizate estimările conținute în cerere cu privire la nivelul ajustării pentru costurile ulterioare importului.

                     (186)

                     Pe baza acestei metodologii, comparația a arătat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile produsului care face obiectul reexaminării au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 27,8 % (și anume, foarte similare cu subcotarea constatată în cursul anchetei inițiale).

                     (187)

                     În plus, analiza prețurilor de export din China către alte piețe terțe a arătat că China vindea produsele în cauză pe unele dintre piețele sale principale de export la prețuri similare sau uneori inferioare celor practicate în Uniune, ceea ce întărește concluzia potrivit căreia nivelul actual al prețurilor din China ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii.

               4.4.   Importuri în Uniune din țări terțe

                     (188)

                     Tabelul 5 prezintă evoluția importurilor către Uniune din țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, precum și prețul mediu al acestor importuri.

                        Tabelul 5

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Volumul importurilor provenite din India (tone)

                                 191 015

                                 136 208

                                 152 511

                                 247 237

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    71

                                    80

                                    129

                                 Cotă de piață (%)

                                 5,0

                                 3,4

                                 3,5

                                 5,5

                                 Preț mediu (EUR/tonă)

                                 755

                                 770

                                 680

                                 818

                                 Volumul importurilor din Republica Coreea (tone)

                                 155 634

                                 131 959

                                 184 637

                                 222 448

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    85

                                    119

                                    143

                                 Cotă de piață (%)

                                 4,0

                                 3,3

                                 4,2

                                 4,9

                                 Preț mediu (EUR/tonă)

                                 899

                                 934

                                 785

                                 925

                                 Volumul importurilor din alte țări terțe

                                 117 938

                                 113 679

                                 134 352

                                 201 981

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    96

                                    114

                                    171

                                 Cotă de piață (%)

                                 3,1

                                 2,9

                                 3,1

                                 4,5

                                 Preț mediu (EUR/tonă)

                                 793

                                 798

                                 714

                                 838

                                    Sursă: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

                     (189)

                     În cursul perioadei examinate, volumul importurilor provenite din țări terțe a crescut, ajungând la o cotă de piață de 14,8 %. Majoritatea acestor importuri proveneau din India și Coreea, urmate de Turcia și Taiwan.

                     (190)

                     În general, prețul mediu al importurilor din țările terțe a fost mai mare decât prețurile medii la care importurile din China au intrat în Uniune. În funcție de ani, prețul mediu al importurilor din țările terțe a fost fie mai mare, fie mai mic decât prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune la nivelul Uniunii.

               4.5.   Situația economică a industriei Uniunii

                     (191)

                     În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.

                     (192)

                     Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea, creșterea, importanța marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitant, făcând obiectul verificărilor încrucișate cu răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (193)

                     Analiza indicatorilor microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalurilor și salariile) a fost realizată la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de producătorii respectivi, care au fost verificate în mod corespunzător în timpul unei vizite de verificare la fața locului.

                     (194)

                     Având în vedere că una dintre cele trei întreprinderi incluse în eșantion nu este reprezentată de către solicitant, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, datele din tabelele 9-14 sunt furnizate în intervale pentru a păstra confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial.

               4.5.1.   Indicatori macroeconomici

         4.5.1.1.   Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

                     (195)

                     În perioada examinată, producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție corespunzătoare industriei din Uniune au evoluat astfel:

                        Tabelul 6

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Producția (tone)

                                 4 402 079

                                 4 404 178

                                 4 769 698

                                 4 752 003

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    108

                                    108

                                 Capacitatea de producție (tone)

                                 5 076 892

                                 5 113 417

                                 5 361 693

                                 5 339 200

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    106

                                    105

                                 Rata de utilizare a capacității (%)

                                 87

                                 86

                                 89

                                 89

                                    Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.

                     (196)

                     În cursul perioadei examinate, s-a înregistrat o creștere moderată a volumului producției (+ 8 %) și a capacității (+ 5 %), în timp ce gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 2 %, ajungând la 89 %.

               4.5.1.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

                     (197)

                     În cursul perioadei examinate, vânzările în Uniune de către industria din Uniune (inclusiv operațiunile captive) au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 7

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Volumul vânzărilor (tone)

                                 3 369 883

                                 3 579 087

                                 3 901 334

                                 3 847 673

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    116

                                    114

                                 Cota de piață (din consumul Uniunii) (%)

                                 87,6

                                 90,2

                                 89,1

                                 84,9

                                    Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.

                     (198)

                     Vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate.

                     (199)

                     Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut la 84,9 % în cursul perioadei examinate.

               4.5.1.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                     (200)

                     În cursul perioadei examinate, gradul de ocupare a forței de muncă și productivitatea la nivelul industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 8

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Numărul de angajați (echivalent normă întreagă)

                                 5 667

                                 5 685

                                 5 938

                                 6 021

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    105

                                    106

                                 Productivitatea (tone pe salariat)

                                 777

                                 775

                                 803

                                 789

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    103

                                    102

                                    Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.

                     (201)

                     Atât gradul de ocupare a forței de muncă, cât și productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție anuală (tone) pe persoană angajată, au crescut în cursul perioadei examinate. Aceste creșteri reflectă creșterea generală a producției și a volumului vânzărilor.

               4.5.1.4.   Creștere

                     (202)

                     Industria din Uniune a reușit să beneficieze de pe urma creșterii pe piața Uniunii, chiar dacă instalațiile care au fost mai afectate de utilizarea redusă a capacităților, observată în timpul anchetei inițiale, se află încă în faza de redresare. Industria din Uniune a păstrat cote importante de piață pe parcursul întregii perioade examinate.

               4.5.1.5.   Amploarea dumpingului și redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare

                     (203)

                     Dumpingul a continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare la un nivel semnificativ, după cum se explică în secțiunea 3 de mai sus. Se remarcă faptul că producătorii chinezi au subcotat într-o măsură semnificativă prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și că industria din Uniune se află în continuare într-o situație delicată.

                     (204)

                     Deoarece volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din China a fost mult mai mic decât în perioada anchetei inițiale, Comisia a concluzionat că impactul amplorii marjei de dumping asupra industriei din Uniune a fost mult mai puțin pronunțat decât în ancheta inițială.

               4.5.2.   Indicatori microeconomici

         4.5.2.1.   Stocuri

                     (205)

                     Pe parcursul perioadei examinate, nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 9

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Stocuri (tone)

                                 68 500 -71 500

                                 52 000 -55 000

                                 72 000 -75 000

                                 83 000 -86 000

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    77

                                    106

                                    120

                                    Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (206)

                     Producătorii din Uniune și-au majorat stocul în perioada examinată. Totuși, acest indicator nu este considerat a fi foarte relevant pentru evaluarea situației economice a producătorilor din Uniune. Producția de OAO se realizează în cea mai mare parte pe bază de comenzi. În orice caz, stocurile reprezintă doar 2 % din totalul vânzărilor în cursul PAR.

               4.5.2.2.   Prețurile unitare medii de vânzare în Uniune și costul de producție

                     (207)

                     Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare unitare medii practicate față de clienți neafiliați din Uniune și costul mediu de producție unitar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 10

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Prețul mediu de vânzare unitar către părți neafiliate (EUR/tonă)

                                 805-820

                                 760-775

                                 740-755

                                 895-910

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    94

                                    92

                                    111

                                 Costul unitar de producție (EUR/tonă)

                                 800-850

                                 750-800

                                 650-730

                                 850-900

                                    Indice (2014 = 100)

                                    100

                                    94

                                    87

                                    106

                                    Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (208)

                     Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să își mărească prețurile de vânzare cu 11 %. După scăderea prețurilor în perioada 2014-2015 și ulterior 2015-2016, prețurile au crescut din nou în perioada 2016-2017. Atât scăderile, cât și creșterea sunt strâns legate de modificările prețurilor materiilor prime.

               4.5.2.3.   Rentabilitatea și fluxul de numerar

            Tabelul 11

                     2014

                     2015

                     2016

                     PAR

                     Rentabilitatea (%)

                     – 1,5-0

                     – 0,5-1

                     2,5-4

                     3,5-5

                        Indice (2014 = 100)

                        – 100

                        101

                        413

                        506

                        Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (209)

                     Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile.

                     (210)

                     În cursul perioadei examinate, industria din Uniune a încetat să mai producă pierderi. Îmbunătățirea rentabilității a fost în mod clar legată de faptul că industria din Uniune a reușit să își crească volumul vânzărilor și volumul de producție, precum și prețurile de vânzare în anii de după instituirea măsurilor inițiale. Cu toate acestea, nivelul rentabilității a rămas sub ținta de profit considerată viabilă și durabilă în ancheta inițială (și anume 6,7 %).

                        Tabelul 12

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 PAR

                                 Fluxul de lichidități (EUR)

                                 – 18 000 000 -(– 15 000 000 )

                                 28 000 000 -31 000 000

                                 30 000 000 -34 000 000

                                 34 000 000 -37 000 000

                                    Indice (2014 = 100)

                                    – 100

                                    273

                                    295

                                    311

                                    Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (211)

                     În cursul perioadei examinate, evoluția fluxului de numerar reflectă în principal evoluția rentabilității globale a industriei din Uniune.

               4.5.2.4.   Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

            Tabelul 13

                     2014

                     2015

                     2016

                     PAR

                     Investiții (EUR)

                     12 000 000 -17 000 000

                     20 000 000 -25 000 000

                     27 000 000 -32 000 000

                     25 000 000 -30 000 000

                        Indice (2014 = 100)

                        100

                        159

                        200

                        180

                     Randamentul investițiilor (active nete) (%)

                     – 2,2

                     0,0

                     7,0

                     11,0

                        Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (212)

                     În timpul perioadei examinate, industria din Uniune, mare consumatoare de capital, a făcut investiții periodice pentru optimizarea și modernizarea echipamentelor de producție existente. Mai mult decât atât, au fost realizate investiții majore în vederea respectării cerințelor legale în materie de protecție a mediului și îmbunătățire a gradului de siguranță. În funcție de societate, investițiile realizate au vizat reducerea costurilor, optimizarea energiei și/sau, de asemenea, retehnologizarea instalațiilor care au fost afectate negativ de utilizarea redusă a capacității, observată în timpul perioadei anchetei inițiale.

                     (213)

                     Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor în cursul perioadei examinate a urmat îndeaproape tendința înregistrată de rentabilitate.

                     (214)

                     De la data instituirii măsurilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a îmbunătățit.

               4.5.2.5.   Salarii

            Tabelul 14

                     2014

                     2015

                     2016

                     PAR

                     Costul forței de muncă pe angajat (EUR)

                     63 000 -72 000

                     63 000 -72 000

                     64 000 -73 000

                     64 000 -73 000

                        Indice (2014 = 100)

                        100

                        101

                        102

                        102

                        Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

                     (215)

                     Nivelurile salariale medii au crescut ușor pe parcursul perioadei examinate, dar mai puțin decât costul unitar de producție.

               4.6.   Concluzie

                     (216)

                     Analiza prejudiciului arată că situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit semnificativ în perioada examinată. Instituirea măsurilor antidumping definitive în martie 2013 a permis industriei din Uniune să se redreseze încet dar sigur de pe urma efectelor prejudiciabile ale dumpingului. Faptul că industria din Uniune a beneficiat în mod semnificativ de pe urma măsurilor este ilustrat, printre altele, de creșterea nivelului producției și a volumului vânzărilor la nivelul Uniunii, a fluxurilor de numerar pozitive și a randamentului investițiilor, a prețurilor de vânzare în general mai mari decât costul unitar de producție, creșterea minimă a costurilor forței de muncă și îmbunătățirea considerabilă a rentabilității.

                     (217)

                     Cu toate acestea, chiar dacă industria din Uniune și-a revenit în mare măsură de pe urma prejudiciului anterior și pare a fi pe calea cea bună pentru a-și îmbunătăți în continuare condiția pe termen lung, aceasta se află încă într-o situație dificilă din cauza rentabilității sale limitate, care se află în continuare sub ținta de profit.

               5.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

                     (218)

                     După cum se arată în secțiunea 4.6 de mai sus, industria din Uniune și-a revenit în mare măsură de pe urma prejudiciului anterior determinat de importurile care fac obiectul unui dumping din China. Cu toate acestea, prezenta secțiune va analiza dacă situația precară a industriei din Uniune se va deteriora în continuare, favorizând reapariția prejudiciului material în cazul expirării măsurii.

               5.1.   Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

                     (219)

                     În eventualitatea abrogării măsurilor, se estimează că volumul importurilor din China va crește dramatic. Se reamintește faptul că importurile în perioada anchetei inițiale au depășit 702 000 tone, în timp ce în perioada anchetei de reexaminare valoarea acestora a fost de 6 338 de tone.

                     (220)

                     Supracapacitatea Chinei în domeniul producției de oțel este dovedită (83). Solicitantul a prezentat date de la Plantfacts, potrivit cărora capacitatea OAO a Chinei este de 7 milioane de tone (adică de cel puțin patru ori consumul aparent de OAO al Chinei). Aceasta pare a fi o estimare prudentă. De asemenea, solicitantul a furnizat informații detaliate din 2013, potrivit cărora China Iron and Steel Association a publicat că, în acel an, capacitatea de producție a produselor din tablă colorată din China a fost de aproape 40 de milioane de tone.

                     (221)

                     Deși volumele de exporturi din China către Uniune s-au redus după instituirea măsurilor inițiale, producătorii chinezi fabrică volume importante ale produsului care face obiectul reexaminării și exportă peste 80 % din acestea. Potrivit datelor publicate de World Steel Association, China a produs anual peste 8 milioane de tone de OAO în perioada 2013-2014. Una dintre întreprinderile care au susținut plângerea a pus la dispoziție cifre prevăzute în Buletinul informativ privind sectorul metalurgic din China (China Metallurgical Newsletter) emis de Institutul chinez de cercetare în domeniul standardizării și informării în sectorul metalurgic (China Metallurgical Information and Standardization Research Institute) și de Consiliul metalurgic din cadrul Consiliului chinez pentru promovarea comerțului internațional (China Council for the Promotion of International Trade), potrivit cărora China a produs anual aproximativ 8 milioane de tone de OAO în perioada 2015-2017. Potrivit aceleiași declarații a solicitantului în cauză, se estimează că, în perioada 2015-2017, consumul aparent de OAO din China a variat între 1 și 1,8 milioane de tone pe an.

                     (222)

                     Cu toate acestea, pe cât de importante sunt piețele de export pentru industria chineză, China se confruntă cu tot mai multe dificultăți în a le accesa. Între 2016 și 2018, țări precum India, Malaysia, Vietnam, Pakistan sau Turcia au instituit măsuri de protecție comercială care afectează produsele OAO originare din China. În ceea ce privește SUA, din ianuarie 2018, oțelul (inclusiv OAO) din multe țări de origine, inclusiv China, este supus unui tarif de 25 % (84).

                     (223)

                     Uniunea este cea mai mare piață de OAO după cele din Asia și America de Nord/Centrală.

                     (224)

                     Baza de date chineză arată că, în ultimul timp, China a exportat volume semnificative către țări din afara Uniunii la prețuri mici. În 2017, prețurile FOB din China către Uniune au fost cu 10,5 % mai mari decât, de exemplu, către Coreea, principala piață de export a Chinei pentru acest produs. În timpul perioadei anchetei de reexaminare, volumele exportate către țări din afara Uniunii au fost mai mari decât producția totală a industriei din Uniune și consumul aparent din Uniune. Pe fondul atractivității pieței Uniunii în ceea ce privește prețurile, deschiderea (nu există taxe vamale pentru acest produs) și creșterea aparentă a consumului, se consideră că, în cazul eliminării măsurilor, este posibil ca exportatorii chinezi să redirecționeze volume semnificative de OAO către piața mai profitabilă a Uniunii. Faptul că Uniunea a adoptat recent măsuri de protecție privind anumite produse din oțel, inclusiv OAO, nu modifică această concluzie. Volumele importurilor în cadrul contingentelor tarifare sunt stabilite la niveluri care pot permite Chinei să exporte cantități semnificative de OAO.

                     (225)

                     În plus, în conformitate cu secțiunea 4.3.2, importurile din China pe piața Uniunii au subcotat semnificativ prețurile producătorilor din Uniune în cursul PAR, în special în cazul reducerii efectului taxelor antidumping.

                     (226)

                     Piața produselor de OAO este foarte competitivă din punct de vedere al prețului, deoarece concurența are loc în principal pe baza prețurilor. Presiunea potențială asupra prețurilor industriei din Uniune este exacerbată și mai mult de faptul că, potrivit cererii, vânzările chinezești au loc, de obicei, pentru cantități relativ mari. Dacă importurile ieftine și care fac obiectul unui dumping sunt vândute în cantități semnificative pe piața Uniunii, producătorii din Uniune vor pierde volume mari de vânzări. Capacitatea de a mobiliza capitaluri și de a investi ar putea fi îngreunată în cazul în care rentabilitatea producătorilor din Uniune scade în continuare sau devine negativă.

               5.2.   Concluzie

                     (227)

                     Pe această bază, Comisia concluzionează că abrogarea măsurilor privind importurile din China ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

               6.   INTERESUL UNIUNII

         6.1.   Introducere

                     (228)

                     În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente nu ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume interesele industriei din Uniune, pe de o parte, precum și ale importatorilor și utilizatorilor, pe de altă parte.

                     (229)

                     Trebuie reamintit faptul că, în cadrul anchetei inițiale, s-a ajuns la concluzia că adoptarea măsurilor nu este contrară interesului Uniunii. De asemenea, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, care analizează o situație în care măsurile antidumping au fost deja instituite, permite evaluarea eventualului impact negativ asupra părților vizate de măsurile antidumping actuale.

                     (230)

                     Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea continuării dumpingului și reapariției prejudiciului, s-ar putea concluziona că menținerea măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în acest caz particular.

               6.2.   Interesul industriei Uniunii

                     (231)

                     Ancheta a arătat că, dacă măsurile ar expira, acest lucru ar putea avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii. Situația industriei din Uniune s-ar deteriora rapid în ceea ce privește scăderea volumului vânzărilor și prețurilor de vânzare, generând o scădere puternică a rentabilității. Continuarea măsurilor ar permite industriei din Uniune să își exploateze în continuare potențialul pe o piață a Uniunii care este un mediu de concurență echitabil.

                     (232)

                     Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping în vigoare este în interesul industriei Uniunii.

               6.3.   Interesul importatorilor

                     (233)

                     După cum s-a menționat anterior în considerentul 12, nouă importatori cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete și au fost invitați să coopereze. Niciunul dintre aceștia nu și-a manifestat disponibilitatea în acest sens și nu a cooperat în niciun fel în cadrul anchetei.

                     (234)

                     Se reamintește faptul că, în cadrul anchetei inițiale, având în vedere profiturile și sursele de aprovizionare ale importatorilor, s-a constatat că orice eventual impact negativ al instituirii măsurilor asupra importatorilor nu ar fi disproporționat.

                     (235)

                     În cadrul anchetei actuale nu există dovezi care să indice contrariul și, prin urmare, se poate confirma că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ major asupra situației financiare a importatorilor și că menținerea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător.

               6.4.   Interesul utilizatorilor

                     (236)

                     Aproximativ 60 de utilizatori cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete și au fost invitați să coopereze. Niciun utilizator nu și-a manifestat disponibilitatea în acest sens și nu a cooperat în niciun fel în cadrul anchetei.

                     (237)

                     Se reamintește că, în ancheta inițială, 10 utilizatori au transmis răspunsuri la chestionar. La data respectivă s-a constatat că, având în vedere profiturile și sursele de aprovizionare ale utilizatorilor, eventualul impact al instituirii măsurilor asupra utilizatorilor nu ar fi disproporționat.

                     (238)

                     În cadrul anchetei actuale nu există dovezi care să indice că măsurile în vigoare i-au afectat în mod negativ. În fapt, solicitantul a prezentat dovezi în sprijinul faptului că utilizatori-cheie au înregistrat îmbunătățiri la nivelul rentabilității în perioada analizată. Potrivit cererii, măsurile în vigoare nu au un impact semnificativ asupra utilizatorilor și consumatorilor, dat fiind că OAO reprezintă o parte neglijabilă din costul produselor din aval (de exemplu, 0,42 EUR din costul fabricării unei mașini de spălat sau 0,4 % din investiția într-o clădire industrială goală).

                     (239)

                     Pe această bază, se confirmă faptul că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ major asupra situației financiare a utilizatorilor și că menținerea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător.

               6.5.   Concluzie

                     (240)

                     Prin urmare, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor antidumping definitive asupra importurilor de OAO originare din RPC.

               7.   MĂSURI ANTIDUMPING

                     (241)

                     În consecință, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se mențină măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din China.

                     (242)

                     O societate care își modifică ulterior denumirea entității poate solicita aplicarea nivelurilor individuale ale taxei antidumping. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (85). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene trebuie publicată o notificare privind schimbarea denumirii.

                     (243)

                     Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (86), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

                     (244)

                     Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1

               (1)   Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică, și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri „tip sandwich”, precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant situat între acestea, cu excepția produselor cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc, care conține cel puțin 70 % zinc în greutate) și cu excepția produselor cu substrat cu acoperire metalică de crom sau staniu, încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (codurile TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 și 7226997091) și originare din Republica Populară Chineză.

               (2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:

                           Societate

                           Nivelul taxei (%)

                           Cod adițional TARIC

                           Union Steel China

                           0

                           B311

                           Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.

                           26,1

                           B312

                           Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd și Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.

                           5,9

                           B313

                           Angang Steel Company Limited

                           16,2

                           B314

                           Anyang Iron Steel Co., Ltd.

                           0

                           B315

                           Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                           0

                           B316

                           Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.

                           16,2

                           B317

                           Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.

                           16,2

                           B318

                           Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.

                           16,2

                           B319

                           Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.

                           0

                           B320

                           Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                           16,2

                           B321

                           Jiangyin Ninesky Technology Co., Ltd.

                           0

                           B322

                           Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co., Ltd.

                           0

                           B323

                           Jigang Group Co., Ltd.

                           16,2

                           B324

                           Maanshan Iron&Steel Company Limited

                           16,2

                           B325

                           Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.

                           16,2

                           B326

                           Shandong Guanzhou Co., Ltd.

                           16,2

                           B327

                           Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.

                           16,2

                           B328

                           Tangshan Iron And Steel Group Co., Ltd.

                           16,2

                           B329

                           Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.

                           16,2

                           B330

                           Wuhan Iron And Steel Company Limited

                           16,2

                           B331

                           Wuxi Zhongcai New Materials Co., Ltd.

                           0

                           B332

                           Xinyu Iron And Steel Co., Ltd.

                           0

                           B333

                           Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.

                           16,2

                           B334

                           Toate celelalte societăți

                           13,6

                           B999

               (3)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

               (4)   Comisia poate modifica alineatul (2) pentru a include un nou producător-exportator și pentru a atribui producătorului respectiv nivelul adecvat al taxei medii antidumping ponderate aplicabile societăților cooperante neincluse în eșantionul anchetei inițiale, în cazul în care un nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei elemente de probă suficiente care atestă că:

                           (a)

                           nu a exportat în Uniune produsul descris la alineatul (1) în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (perioada anchetei inițiale);

                           (b)

                           nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin prezentul regulament; și

                           (c)

                           a exportat efectiv în Uniune produsul care face obiectul reexaminării sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune după încheierea perioadei anchetei inițiale.

               (5)   Aplicarea nivelurilor taxelor antidumping individuale specificate pentru societățile enumerate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile. Pe factura comercială trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, întocmită astfel: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de anumite produse din oțel cu acoperire organică, vândute la export în Uniunea Europeană, vizate de prezenta factură, au fost produse de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

            Articolul 2
            Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 2 mai 2019.

                  Pentru Comisie

                  Președintele

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

            (2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 214/2013 al Consiliului din 11 martie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (JO L 73, 15.3.2013, p. 1).

            (3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 al Consiliului din 11 martie 2013 de instituire a unei taxe compensatorii asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (JO L 73, 15.3.2013, p. 16).

            (4)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 187, 13.6.2017, p. 60).

            (5)  Aviz de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză, JO C 96, 14.3.2018, p. 8.

            (6)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (JO C 96, 14.3.2018, p. 21).

            (7)  Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 55).

            (8)  No. t18.003071.

            (9)  No. t18.007614.

            (10)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 483 final/2.

            (11)  Departamentul de Comerț al Statelor Unite ale Americii, „China's status as a non-market economy” (Statutul Chinei ca țară fără economie de piață), A-570053, 26 octombrie 2017, p. 57.

            (12)  Agenția de presă Xinhua, „SASAC: State-owned Economy Should Maintain Absolute Controlling Power over Seven Industries” (Economia de stat trebuie să mențină o putere de control absolută asupra a șapte industrii), 18 decembrie 2006.

            (13)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

            (14)  Raport ThinkDesk, „Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry” (Analiza interacțiunii stat-întreprinderi și a subvenționării din cadrul segmentului produselor plate laminate la cald din industria siderurgică din China), din 28 februarie 2016, prevăzut în anexa 18 la cerere.

            (15)  Date furnizate în anexa 20 la cerere.

            (16)  Asociația Administratorilor Întreprinderilor din Industria Chimică din China (AAÎICC). (2016). Lista celor mai importante 500 de companii din industria chimică din China în 2016. Federația Industriilor Petroliere și Chimice din China (FIPCC). (2016). 29 iunie 2016.
         http://www.cpcia.org.cn/html/13/20166/155709.html; menționată în raport, p. 403.

            (17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 menționate mai sus.

            (18)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013, considerentele 140-145.

            (19)  Documentul „Overview of the subsidies enjoyed by Chinese steel producers” (Prezentare generală asupra subvențiilor acordate producătorilor de oțel din China), p. 6, prevăzut în anexa 18 la cerere.

            (20)  CHEN Y., articolul BRC New Supervisory Storm is here-implications for foreign banks in China, China Law Insight, 13 aprilie 2017, prevăzut în anexa 18 la cerere.

            (21)  Departamentul de Comerț al SUA, „China's status as a non-market economy” (Statutul Chinei ca țară fără economie de piață), 26 octombrie 2017, prevăzut în anexa 18 la cerere.

            (22)  Pentru detalii, a se vedea punctele 106-107 din cerere.

            (23)  A se vedea documentul „Overview of the subsidies enjoyed by Chinese steel producers” (Prezentare generală asupra subvențiilor acordate producătorilor de oțel din China), p. 6-7, prevăzut în anexa 18 la cerere.

            (24)  Raportul ThinkDesk, „Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry” (Reducerea gradului de îndatorare și conversii ale creanțelor în capital propriu în industria siderurgică din China), 31 octombrie 2017, prevăzut în anexa 18 la cerere.

            (25)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013, considerentele 314-396; și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969, considerentele 312-394.

            (26)  Environmental Enforcement and Compliance in China, an Assessment of Current Practices and Ways Forward (Aplicarea și respectarea legislației în domeniul mediului în China, o evaluare a practicilor curente și a căilor de urmat) (OCDE) 2006.

            (27)  Raport – capitolul 2, p. 6.

            (28)  Raport – capitolul 2, p. 10.

            (29)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law

            (30)  Raport – capitolul 2, p. 20.

            (31)  Raport – capitolul 3, p. 41, 73.

            (32)  Raport – capitolul 6, p. 120.

            (33)  Raport – capitolul 6, p. 122.

            (34)  Raport – capitolul 7, p. 167.

            (35)  Raport – capitolul 8, p. 169, 200.

            (36)  Raport – capitolul 2, p. 15, Raport – capitolul 4, p. 50, p. 84, Raport – capitolul 5, p. 108.

            (37)  Raport – capitolul 3, p. 22 și capitolul 5, p. 97.

            (38)  Raport – capitolul 5, p. 104.

            (39)  Raport – capitolul 14, p. 358: 51 % întreprinderi private și 49 % întreprinderi deținute de stat în ceea ce privește producția și 44 % întreprinderi deținute de stat și 56 % întreprinderi private în ceea ce privește capacitatea.

            (40)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e

            (41)  Așa cum s-a întâmplat cu fuziunea dintre întreprinderea privată Rizhao și întreprinderea deținută de stat Shandong Iron and Steel din 2009. A se vedea raportul Beijing referitor la industria siderurgică, p. 58.

            (42)  Raport – capitolul 14, p. 359.

            (43)  Raport – capitolul 5, p. 100.

            (44)  Raport – capitolul 2, p. 31.

            (45)  A se vedea https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

            (46)  Textul complet al planului este disponibil pe site-ul web al MIIT:
         http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html

            (47)  Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. Raport semestrial 2016, http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf

            (48)  A se vedea considerentul 64 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969.

            (49)  Raport – capitolele 14.1-14.3.

            (50)  Raport – capitolul 4, p. 41, 83.

            (51)  Raport, partea III, capitolul 14, p. 346 și urm.

            (52)  Introducere la Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice.

            (53)  Raport, capitolul 14, p. 347.

            (54)  Al 13-lea plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială a Republicii Populare Chineze (2016-2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf

            (55)  Raport – capitolul 14, p. 349.

            (56)  Raport – capitolul 14, p. 352.

            (57)  Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) emis prin Ordinul nr. 9 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 27 martie 2011 și modificat în conformitate cu Decizia Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă cu privire la modificarea clauzelor relevante ale Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) emis prin Ordinul nr. 21 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 16 februarie 2013.

            (58)  A se vedea considerentul 56 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969.

            (59)  Cererea cuprinde dovezi suplimentare ample (anexa 18) ale distorsiunilor prezente pe piețele mai multor materii prime utilizate pentru producția de OAO, cum ar fi: dominația întreprinderilor deținute de stat în industria de extracție a zincului, cărbunelui și fierului și o taxă de 30 % la exportul de zinc; dominația întreprinderilor deținute de stat în industria chimică producătoare de vopsele și alte produse de acoperire chimice; prețuri preferențiale pentru utilizarea energiei electrice de către un număr de producători de OAO. A se vedea, de asemenea, raportul – capitolul 16.

            (60)  Raport – capitolul 14, p. 375.

            (61)  Raport – capitolul 6, p. 138.

            (62)  Raport – capitolul 9, p. 216.

            (63)  Raport – capitolul 9, p. 213.

            (64)  Raport – capitolul 9, p. 209.

            (65)  A se vedea considerentele 107-126 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 al Consiliului.

            (66)  A se vedea considerentele 281-311 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969.

            (67)  Raport – capitolul 13, p. 332.

            (68)  Raport – capitolul 13, p. 336.

            (69)  Raport – capitolul 13, p. 337.

            (70)  Raport – capitolul 6, p. 114.

            (71)  Raport – capitolul 6, p. 119.

            (72)  Raport – capitolul 6, p. 120.

            (73)  Raport – capitolul 6, p. 121, 126, 133.

            (74)  Raport – capitolul 6, p. 121, 126, 133.

            (75)  A se vedea considerentele 157-215 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013.

            (76)  A se vedea considerentele 83-244 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969.

            (77)  World Bank Open Data – Venituri medii-superioare, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (78)  În cazul în care nu există o producție a produsului care face obiectul reexaminării în nicio țară cu un nivel similar de dezvoltare, poate fi luată în considerare producția unui produs din aceeași categorie generală și/sau din același sector a (al) produsului care face obiectul reexaminării.

            (79)  Aceasta a semnat dar nu a ratificat Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți, semnată la 22 mai 2001.

            (80)  Inclusiv Reparații și întreținere, Servicii de securitate, Asigurări și Cheltuieli de birou, astfel cum se menționează în nota 6 – Costul vânzărilor, p. 79 din Raportul anual 2017.

            (81)  Menționate în nota 7 – Cheltuieli de vânzare, generale și administrative, p. 80, inclusiv Alte venituri din (cheltuieli de) exploatare, astfel cum se menționează în nota 9, p. 81 și Alte venituri (cheltuieli) financiare, astfel cum se menționează în nota 10, p. 81 din Raportul anual 2017.

            (82)  Menționat în Situațiile financiare consolidate, p. 45 din Raportul anual 2017.

            (83)  A se vedea, de exemplu, Global forum on steel excess capacity, Raportul ministerial din 20 septembrie 2018, https://www.g20.org/sites/default/files/gfsec_ministerial_report_2018.pdf, în care se confirmă supracapacitatea chineză în acest sector în ansamblu, de către toate părțile, inclusiv China. Având o capacitate de producție de oțel de 1 018,3 milioane MT în 2017, China deține cea mai mare cotă din capacitatea la nivel global (45 %, conform paginii 42). Tabelul 1 al raportului ilustrează faptul că, în perioada 2014-2017, China a redus capacitatea cu 10 %. La pagina 51 se prevede: „China a stabilit obiective clare pentru reducerea capacității excedentare, și anume reducerea capacității de producție a oțelului brut cu 100-150 de milioane MT în perioada 2016-2020”.

            (84)  Secțiunea 232 Tarife la aluminiu și oțel, https://www.cbp.gov/trade/programs-administration/entry-summary/232-tariffs-aluminum-and-steel

            (85)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

            (86)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).