title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1511 al Comisiei din 10 septembrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               11.9.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 237/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1511 AL COMISIEI
   din 10 septembrie 2015
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 10 septembrie 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ

         Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  MA

                  187,4

                  MK

                  48,7

                  XS

                  49,2

                  ZZ

                  95,1

                  0707 00 05

                  MK

                  76,3

                  TR

                  116,3

                  XS

                  42,0

                  ZZ

                  78,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,1

                  ZZ

                  135,1

                  0805 50 10

                  AR

                  149,4

                  BO

                  135,7

                  CL

                  106,0

                  UY

                  113,3

                  ZA

                  143,5

                  ZZ

                  129,6

                  0806 10 10

                  EG

                  178,6

                  TR

                  130,4

                  ZZ

                  154,5

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  92,3

                  CL

                  146,0

                  NZ

                  147,8

                  US

                  168,8

                  ZA

                  122,0

                  ZZ

                  133,1

                  0808 30 90

                  AR

                  136,6

                  CL

                  100,0

                  TR

                  124,3

                  ZA

                  153,9

                  ZZ

                  128,7

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  79,0

                  TR

                  154,1

                  ZZ

                  116,6

                  0809 40 05

                  BA

                  51,4

                  MK

                  45,8

                  XS

                  61,9

                  ZZ

                  53,0

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1425 al Comisiei din 24 august 2015 de interzicere a activităților de pescuit ale navelor cu plasă-pungă aflate sub pavilioanele Croației, Franței, Italiei, Maltei și Spaniei sau înmatriculate în aceste state membre, care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană

text:
               26.8.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 223/3

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1425 AL COMISIEI
   din 24 august 2015
   de interzicere a activităților de pescuit ale navelor cu plasă-pungă aflate sub pavilioanele Croației, Franței, Italiei, Maltei și Spaniei sau înmatriculate în aceste state membre, care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (UE) 2015/104 al Consiliului (2) stabilește cantitatea de ton roșu care poate fi pescuită în 2015 de navele de pescuit și de capcanele Uniunii Europene în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană.

               (2)

               Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (3) impune statelor membre să informeze Comisia cu privire la cotele individuale alocate navelor lor cu lungimea mai mare de 24 de metri. În cazul navelor de capturare cu lungimea mai mică de 24 metri și al capcanelor, statele membre trebuie să informeze Comisia cel puțin cu privire la cotele alocate organizațiilor de producători sau grupurilor de nave care pescuiesc cu unelte similare.

               (3)

               Rolul politicii comune în domeniul pescuitului este de a asigura viabilitatea pe termen lung a sectorului pescuitului printr-o exploatare sustenabilă a resurselor acvatice vii, pe baza principiului precauției.

               (4)

               În conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului, în cazul în care Comisia descoperă, pe baza informațiilor furnizate de statele membre și a altor informații de care dispune, că posibilitățile de pescuit disponibile pentru Uniunea Europeană, pentru un stat membru sau pentru un grup de state membre sunt considerate a fi fost epuizate în cazul uneia sau mai multor unelte de pescuit sau flote, Comisia informează în acest sens statul sau statele membre interesate și interzice activitățile de pescuit în zona respectivă pentru uneltele de pescuit, stocul, grupul de stocuri sau flota implicată în activitățile de pescuit în cauză.

               (5)

               Informațiile de care dispune Comisia arată că au fost epuizate posibilitățile de pescuit pentru ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană, alocate navelor cu plasă-pungă aflate sub pavilioanele Croației, Franței, Italiei, Maltei și Spaniei sau înmatriculate în aceste state membre.

               (6)

               La 10 și 24 iunie 2015, Croația a informat Comisia de faptul că a încetat activitățile de pescuit pentru 2015 ale celor nouă nave ale sale cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu: începând de la 10 iunie în cazul a patru nave, de la 20 iunie în cazul a două nave și începând cu 24 iunie 2015 în cazul a trei nave, fapt ce a condus la interzicerea tuturor activităților începând de la 24 iunie 2015, ora 24:00.

               (7)

               La 1, 4 și 9 iunie 2015, Franța a informat Comisia de faptul că a încetat activitățile de pescuit pentru 2015 ale celor 17 nave ale sale cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu: începând de la 1 iunie în cazul a 12 nave, de la 4 iunie în cazul a trei nave și începând cu 9 iunie în cazul a două nave, fapt ce a condus la interzicerea tuturor activităților începând de la 9 iunie 2015, ora 10:02.

               (8)

               La 30 mai și la 1 și 10 iunie 2015, Italia a informat Comisia de faptul că a încetat activitățile de pescuit pentru 2015 ale celor 12 nave ale sale cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu: începând de la 30 mai în cazul a patru nave, de la 1 iunie în cazul a șapte nave și începând cu 10 iunie în cazul ultimei nave, fapt ce a condus la interzicerea tuturor activităților începând de la 10 iunie 2015, ora 11:21.

               (9)

               La 3 iulie 2015, Malta a informat Comisia de faptul că a încetat, începând de la 10 iunie 2015, ora 08:00, activitățile de pescuit pentru 2015 ale navelor sale cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu.

               (10)

               La 28 mai, la 1 iunie și la 1 iulie 2015, Spania a informat Comisia de faptul că a încetat activitățile de pescuit pentru 2015 ale celor șase nave ale sale cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu: începând de la 28 mai în cazul unei nave, de la 1 iunie în cazul a patru nave și începând cu 8 iunie în cazul ultimei nave, fapt ce a condus la interzicerea tuturor activităților începând de la 8 iunie 2015, ora 15:00.

               (11)

               Este necesar ca, fără a aduce atingere acțiunilor susmenționate ale Croației, Franței, Italiei, Maltei și Spaniei, Comisia să confirme interzicerea pescuitului de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele cu plasă-pungă aflate sub pavilionul respectivelor state membre ale UE sau înmatriculate în aceste state membre, începând cel târziu de la 24 iunie 2015, ora 24:00 pentru Croația, cel târziu de la 9 iunie 2015, ora 10:02 pentru Franța, cel târziu de la 10 iunie 2015, ora 11:21 pentru Italia, de la 10 iunie 2015, ora 08:00 pentru Malta și cel târziu de la 8 iunie 2015, ora 15:00 pentru Spania,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se interzice pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele cu plasă-pungă aflate sub pavilionul Croației sau înmatriculate în Croația, cel târziu de la 24 iunie 2015, ora 24:00.
   Tonul roșu capturat de aceste nave după data respectivă nu se păstrează la bord, nu se pune în cuști pentru îngrășare sau creștere, nu se transbordează, nu se transferă și nu se debarcă.
   Articolul 2
   Se interzice pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele cu plasă-pungă aflate sub pavilionul Franței sau înmatriculate în Franța, cel târziu de la 9 iunie 2015, ora 10:02.
   Tonul roșu capturat de aceste nave după data respectivă nu se păstrează la bord, nu se pune în cuști pentru îngrășare sau creștere, nu se transbordează, nu se transferă și nu se debarcă.
   Articolul 3
   Se interzice pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele cu plasă-pungă aflate sub pavilionul Italiei sau înmatriculate în Italia, cel târziu de la 10 iunie 2015, ora 11:21.
   Tonul roșu capturat de aceste nave după data respectivă nu se păstrează la bord, nu se pune în cuști pentru îngrășare sau creștere, nu se transbordează, nu se transferă și nu se debarcă.
   Articolul 4
   Se interzice pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele cu plasă-pungă aflate sub pavilionul Maltei sau înmatriculate în Malta, de la 10 iunie 2015, ora 08:00.
   Tonul roșu capturat de aceste nave după data respectivă nu se păstrează la bord, nu se pune în cuști pentru îngrășare sau creștere, nu se transbordează, nu se transferă și nu se debarcă.
   Articolul 5
   Se interzice pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele cu plasă-pungă aflate sub pavilionul Spaniei sau înmatriculate în Spania, cel târziu de la 8 iunie 2015, ora 15:00.
   Tonul roșu capturat de aceste nave după data respectivă nu se păstrează la bord, nu se pune în cuști pentru îngrășare sau creștere, nu se transbordează, nu se transferă și nu se debarcă.
   Articolul 6
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 24 august 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Phil HOGAN

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

      (2)  Regulamentul (UE) 2015/104 al Consiliului din 19 ianuarie 2015 de stabilire, pentru anul 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 43/2014 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 779/2014 (JO L 22, 28.1.2015, p. 1).

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 43/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1559/2007 (JO L 96, 15.4.2009, p. 1).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 670/2014 al Comisiei din 18 iunie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               19.6.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 179/66

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 670/2014 AL COMISIEI
   din 18 iunie 2014
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 18 iunie 2014.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  MK

                  70,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  79,1

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,9

                  ZZ

                  68,3

                  0709 93 10

                  TR

                  108,5

                  ZZ

                  108,5

                  0805 50 10

                  AR

                  96,3

                  TR

                  125,4

                  ZA

                  114,6

                  ZZ

                  112,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,0

                  BR

                  81,9

                  CA

                  102,6

                  CL

                  103,9

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  139,0

                  US

                  223,4

                  ZA

                  130,2

                  ZZ

                  126,9

                  0809 10 00

                  TR

                  253,2

                  ZZ

                  253,2

                  0809 29 00

                  TR

                  314,0

                  ZZ

                  314,0

                  0809 30

                  MA

                  135,6

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  111,7

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1343 al Comisiei din 5 august 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               6.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 213/10

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1343 AL COMISIEI
   din 5 august 2016
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 5 august 2016.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ

         Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  MA

                  170,6

                  ZZ

                  170,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  132,0

                  0805 50 10

                  AR

                  193,0

                  CL

                  145,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  87,8

                  ZA

                  176,7

                  ZZ

                  152,8

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  220,8

                  MA

                  180,8

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  115,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  137,5

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  134,9

                  PE

                  106,8

                  US

                  143,6

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  121,9

                  0808 30 90

                  AR

                  101,6

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  149,7

                  ZA

                  121,4

                  ZZ

                  128,2

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  242,9

                  ZZ

                  287,1

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  142,2

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 405/2011 al Consiliului din 19 aprilie 2011 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite bare și tije din oțeluri inoxidabile originare din India

text:
               28.4.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 108/3

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 405/2011 AL CONSILIULUI
   din 19 aprilie 2011
   de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite bare și tije din oțeluri inoxidabile originare din India

      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 15 alineatul (1),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene prezentată după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.1.   Măsuri provizorii

               (1)

               Prin Regulamentul (UE) nr. 1261/2010 (2) (denumit în continuare „regulament provizoriu”), Comisia a instituit o taxă compensatorie provizorie la importurile de anumite bare din oțeluri inoxidabile originare din India.

               (2)

               Procedura a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la data de 15 februarie 2010 de către Confederația Europeană a Industriilor Fierului și Oțelului (Eurofer) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția totală a Uniunii de anumite bare din oțeluri inoxidabile.

               (3)

               Astfel cum este prevăzut în considerentul 23 din regulamentul provizoriu, ancheta privind subvențiile și prejudiciul s-a raportat la perioada 1 aprilie 2009-31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 2007 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

         1.2.   Procedura ulterioară

               (4)

               Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri compensatorii provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.

               (5)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat să se recomande instituirea unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite bare din oțeluri inoxidabile originare din India și perceperea definitivă a sumelor depuse în calitate de taxă provizorie. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în cursul căreia au avut posibilitatea să formuleze observații în urma acestei comunicări finale.

         1.3.   Părțile vizate de procedură

               (6)

               În lipsa unor observații privind părțile în cauză, se confirmă considerentele 5-22 din regulamentul provizoriu.

         2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   2.1.   Produsul în cauză

               (7)

               Se reamintește faptul că, astfel cum se menționează în considerentul 24, produsul în cauză a fost definit ca bare și tije din oțeluri inoxidabile simplu obținute sau finisate simplu la rece, altele decât barele și tijele cu secțiunea transversală circulară cu un diametru de minimum 80 mm, originare din India și încadrate în prezent la codurile NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 și 7222 20 89.

               (8)

               Un producător-exportator din India a declarat că barele din oțel inoxidabil cu secțiunea transversală circulară cu un diametru mai mic de 80 mm, dar depășind marja de toleranță H6-H11, ar trebui excluse din anchetă, deoarece nu se încadrează în definiția produsului.

               (9)

               Acest argument a fost respins, deoarece definiția produsului nu face referire la toleranțe. Numărul de control al produsului (NCP) din chestionar conține un câmp pentru toleranțe limitate între H6 și H11, dar acestea se utilizează numai pentru comparații și nu au consecințe obligatorii pentru produsul anchetat. Prin urmare, se concluzionează că produsele care nu se încadrează în marja de toleranță H6-H11 nu ar trebui excluse.

               (10)

               Ar trebui observat faptul că, pentru calcularea marjelor provizorii de subvenție și prejudiciu, produsele care se înscriu în afara marjei de toleranță H6-H11 au fost luate în considerare.

         2.2.   Produsul similar

               (11)

               În lipsa observațiilor cu privire la produsul similar, se confirmă considerentul 25 din regulamentul provizoriu.

         3.   SUBVENȚIONARE

   3.1.   Introducere

               (12)

               În considerentul 26 din regulamentul provizoriu s-a făcut referire la următoarele sisteme, care se presupune că implică acordarea de subvenții:

                           (a)

                           sistemul de credite pentru taxe de import;

                           (b)

                           sistemul autorizațiilor prealabile;

                           (c)

                           sistemul de taxe preferențiale la exportul de mijloace de producție;

                           (d)

                           sistemul unităților axate pe export;

                           (e)

                           sistemul creditelor de export.

               (13)

               Industria Uniunii și-a exprimat îndoiala cu privire la luarea în considerare de către Comisie a unui număr de sisteme de subvenții și, în concluzie, și-a exprimat opinia că subvențiile considerate ca fiind primite de către producătorii indieni au fost subestimate.

               (14)

               În replică, ar trebui remarcat faptul că reclamația conținea un mare număr de sisteme de subvenții naționale și locale, care au fost incluse în chestionarul prezentat producătorilor exportatori din India și au fost anchetate de către Comisie. Cu toate acestea, s-a descoperit că producătorii-exportatori incluși în eșantionul anchetat au primit subvenții numai în cadrul sistemelor enumerate în considerentul 12 de mai sus.

               (15)

               Industria Uniunii a declarat, de asemenea, că concluziile Comisiei contrazic concluzia unei recente acțiuni compensatorii a Departamentului Comerțului al Statelor Unite ale Americii (DC SUA) privind exporturile de anumite oțeluri din India, potrivit căreia au fost descoperite subvenții mult mai mari. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că această concluzie se referă la un produs diferit și o perioadă de anchetă diferită. Prin urmare, acest argument a fost respins.

               (16)

               În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 26-28 din regulamentul provizoriu.

         3.2.   Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme – „DEPBS”)

               (17)

               Mai multe părți au declarat că DEPBS nu ar trebui luat în considerare ca subvenție compensatorie, deoarece scopul sistemului este de a compensa taxele vamale pentru importuri. După cum se explică în considerentul 38 din regulamentul provizoriu, acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu normele stabilite în anexa I litera (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback), precum și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care confirmă ce inputuri sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor de import în sensul anexei I litera (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În final, un exportator poate fi eligibil pentru beneficiile sistemului DEPBS, fie că importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de input. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate inputurile de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS. Prin urmare, aceste argumente sunt respinse.

               (18)

               În cazul vânzărilor de licențe DEPB, una dintre părți a declarat că prețul real de vânzare era mai mic decât valoarea licenței și, prin urmare, beneficiul era mai mic. În legătură cu aceasta, ar trebui remarcat faptul că beneficiul rezultat din aplicarea acestui sistem a fost calculat pe baza valorii creditului acordat în cadrul licenței, indiferent dacă licența a fost utilizată pentru a compensa taxele vamale la import sau dacă a fost efectiv vândută. Se consideră că orice vânzare a unei licențe la un preț inferior valorii nominale este o decizie pur comercială care nu modifică valoarea beneficiului obținut în cadrul acestui sistem. Prin urmare, acest argument este respins.

               (19)

               Una dintre părți a mai declarat că, inclusiv în cazul în care se consideră că DEPBS are caracter compensatoriu, beneficiul obținut prin acest sistem nu ar trebui să se bazeze pe valoarea de export, ci, mai degrabă, pe utilizarea reală a licenței DEPB. În acest sens, ar trebui reamintit faptul că, în conformitate cu articolul 3 punctul 2 și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvenției compensatorii a fost calculată în funcție de beneficiul acordat beneficiarului, constatat pe parcursul PA. În această privință, s-a considerat că beneficiul era conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul Indiei (GI) poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. După ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere la export care precizează, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. În virtutea faptului că o societate are cunoștință de faptul că va primi o subvenție în cadrul DEPBS, respectiva companie se află într-o poziție mai avantajată, deoarece poate valorifica subvențiile prin oferirea unor prețuri mai scăzute. Decisiv pentru stabilirea acordării unui beneficiu este momentul la care are loc exportul, și nu utilizarea sa ulterioară, deoarece un exportator care a dobândit deja dreptul de a dispune de acest beneficiu se află într-o situație financiară mai favorabilă. Prin urmare, acest argument a fost respins.

               (20)

               În lipsa oricăror observații privind acest sistem, se confirmă considerentele 29-41 din regulamentul provizoriu.

         3.3.   Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme – „AAS”)

               (21)

               Una dintre părți a declarat că AAS ar trebui considerat un sistem de drawback al taxelor, deoarece materiile importate sunt utilizate pentru producerea de produse exportate. În replică la acest argument, în considerentul 54 din regulamentul provizoriu se explică faptul că subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autentic de drawback sau un sistem autentic de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri de substituire) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Se estimează, de asemenea, că normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu erau suficient de precise și că nu pot constitui în sine un sistem de verificare a consumului real, deoarece concepția acestor norme nu permite GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GI nu a efectuat nicio examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, deși acest lucru ar fi trebuit să aibă loc în mod normal în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). În concluzie, subsistemul poate fi supus măsurilor compensatorii, iar argumentul este, prin urmare, respins.

               (22)

               În ceea ce privește calcularea valorii subvenției și contrar declarațiilor uneia dintre părți, beneficiul AAS generat de alte surse decât de produsul în cauză a trebuit să fie luat în considerare la stabilirea valorii beneficiului care face obiectul unor măsuri compensatorii. În cadrul AAS nu există nicio obligație care să limiteze utilizarea beneficiului la importul de materii de input scutite de taxe vamale pentru un anumit produs. În consecință, produsul în cauză poate beneficia de toate beneficiile generate în cadrul AAS.

               (23)

               În lipsa oricăror observații privind acest sistem, se confirmă considerentele 42-58 din regulamentul provizoriu.

         3.4.   Sistemul de taxe preferențiale la exportul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme – „EPCGS”)

               (24)

               În absența oricăror observații cu privire la acest sistem, se confirmă considerentul 59 din regulamentul provizoriu.

         3.5.   Sistemul unităților axate pe export (Export Oriented Units Scheme – „EOUS”)

               (25)

               Înainte de a aborda unele dintre comentariile societății din cadrul eșantionului care avea statut de EOU, ar trebui reamintit faptul că una dintre obligațiile cruciale ale unei EOU, astfel cum este prevăzut în „Politica în domeniul comerțului exterior 2004-2009” și în „Politica în domeniul comerțului exterior 2009-2014”, este aceea de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar, și anume, într-o perioadă de referință (cinci ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate. Toate societățile care, în principiu, se angajează să exporte totalitatea producției lor de bunuri sau de servicii pot fi create în cadrul sistemului EOUS.

               (26)

               În schimb, unitățile axate pe export au dreptul la un număr de concesiuni enumerate în considerentul 66 din regulamentul provizoriu. Acestea sunt condiționate în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, sunt considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului stabilit la capitolul 6.1 din „Politica în domeniul comerțului exterior 2009-2014” pentru unitățile axate pe export este o condiție sine qua non pentru obținerea subvențiilor.

               (27)

               Scutirile de care se bucură o EOU depind de drept și în totalitatea lor de performanțele la export. Sistemul EOUS nu poate fi considerat un sistem autentic de drawback sau un sistem autentic de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele stricte enunțate în anexa I [literele (h) și (i)], în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri de substituire) la regulamentul de bază.

               (28)

               În plus, nu s-a confirmat că GI aplică un sistem sau o procedură prin care s-ar putea verifica ce inputuri achiziționate prin scutire de taxe vamale și/sau de impozit pe vânzări au fost consumate în procesul de producție a produsului exportat și în ce cantități (punctul 4 partea II din anexa II la regulamentul de bază și, pentru cazul unor sisteme de drawback pentru inputuri de substituire, punctul 2 partea II din anexa III la regulamentul de bază). Sistemul de verificare existent vizează monitorizarea obligației de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar, și nu consumul importurilor în raport cu producția de bunuri exportate.

               (29)

               În opinia părții cu statut de EOU, compensarea oricărui beneficiu depinde de două condiții: (i) lipsa unui sistem de verificare și (ii) existența unei remiteri excesive. În replică, ar trebui remarcat faptul că, pentru GI este esențial să demonstreze că a pus în funcțiune un sistem de verificare adecvat, pentru a determina care au fost inputurile consumate în cursul procesului de producție și în ce cantitate. Lipsa unui sistem de verificare adecvat va fi abordată în continuare. În ceea ce privește remiterea excesivă, aceasta este relevantă numai în cazul în care s-a stabilit faptul că un sistem, în aceste cazuri EOUS, este un sistem autentic de drawback care îndeplinește cerințele din anexele I, II și III din regulamentul de bază. După cum s-a explicat deja în considerentul 27 de mai sus, sistemul EOUS nu poate fi considerat un sistem autentic de drawback sau un sistem autentic de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

               (30)

               Partea a subliniat în continuare caracterul standard al sistemului EOU ca un sistem care permite importarea cu scutire de taxe a materiilor prime pentru exportul de produse finite. Partea a declarat că sistemul EOU poate fi asimilat cu procedura vamală standard de scutire pentru perfecționare activă, nu cu cea a rambursării de taxe vamale. Partea a declarat că, indiferent de similaritatea teoretică a rezultatelor acestor sisteme (exportul de bunuri care încorporează materii prime pentru care s-a renunțat la perceperea taxei la import), există, totuși, diferențe substanțiale între acestea. În sprijinul acestei afirmații, partea a declarat că, în cadrul unui sistem de drawback pentru taxe, exportatorul are dreptul de a cere rambursarea taxelor pentru materiile prime incluse în produsele finale. În cadrul sistemului de perfecționare activă, exportatorul este scutit de orice taxă la import, dar are obligația legală de a plăti taxe pentru orice produs final vândut pe piața internă. Partea a declarat că nu pot exista niciun fel de remiteri excesive în temeiul acestui din urmă sistem.

               (31)

               În replică la aceasta, ar trebui remarcat în primul rând faptul că existența unei plăți în exces se poate determina numai în cazurile în care există un sistem de verificare în scopul monitorizării consumului de importuri în raport cu producerea bunurilor exportate. În ceea ce privește afirmația părții cu privire la faptul că EOU nu este un sistem de drawback pentru taxe vamale, ar trebui remarcat faptul că nota de subsol 2 din anexa I la regulamentul de bază stipulează clar faptul că, în sensul regulamentului de bază, „remiterea sau drawbackul de taxe” include scutirea totală sau parțială sau amânarea taxelor la import. Trebuie menționată identitatea între conceptul de bază care se aplică sistemelor de drawback pentru taxe și cel care se aplică sistemelor de scutire, adică taxele de import pentru importurile de materii prime fie nu sunt plătibile, fie sunt rambursabile, cu condiția ca aceste materii prime să fie utilizate la fabricarea produselor, care sunt ulterior exportate. În final, ar trebui menționat faptul că, pentru a determina dacă EOUS este un sistem autentic de drawback pentru taxe, acesta trebuie să îndeplinească cerințele din anexele I, II și III din regulamentul de bază.

               (32)

               În continuare, partea a afirmat că o EOU se supune unui sistem de verificare adecvat și etapelor suplimentare de verificare privind exporturile și vânzările sale interne. Partea a afirmat că nu sunt relevante numai Politica în domeniul Comerțului Exterior (FTP) și Manualul de proceduri, care stabilește normele și procedurile pentru EOU. De asemenea, ar trebui anchetat dacă există alte legi și regulamente indiene în vigoare care stabilesc un sistem de verificare rezonabil și eficient. În sprijinul afirmației sale, partea a declarat că, în conformitate cu secțiunea 6.10.1 din Manualul de proceduri, ea are obligația legală de a ține contabilitatea în mod adecvat și de a depune rapoarte de evoluție trimestriale și anuale semnate digital privind importurile, achizițiile de pe piața internă, precum și vânzările la export și interne. Partea a declarat în continuare că, în temeiul Legii accizelor centrale din 1944, la efectuarea de vânzări interne, obligația sa legală este să emită o factură fiscală în care sunt clar indicate, de exemplu, taxele care trebuie plătite. Legea centrală a accizelor stabilește, de asemenea, cerințe lunare potrivit cărora partea trebuie să prezinte autorităților detalii complete privind vânzările sale interne. De asemenea, în conformitate cu Legea societăților comerciale din 1956 și cu standardele contabile aplicabile, partea este obligată prin lege să prezinte informații detaliate privind importurile și achizițiile interne, precum și privind vânzările la export și interne în cadrul declarațiilor financiare auditate.

               (33)

               În replică la aceasta, nu se pune în discuție stabilirea de către Legea societăților comerciale a cadrului pentru standarde contabile în India. Cu toate acestea, când se evaluează adaptabilitatea sistemului EOU la aplicarea de măsuri compensatorii, ar trebui determinat dacă GI posedă un sistem care să confirme dacă și în ce cantitate au fost utilizate inputuri scutite de taxe la producerea produselor exportate.

               (34)

               Cerințele Legii accizelor centrale au un scop complet diferit, acela de asigurare a faptului că taxele sunt plătite în cazul vânzărilor pe piața internă din India. Aceasta nu verifică materiile importate cu scutire de taxe și nu controlează legătura între inputurile scutite de taxe și produsele exportate rezultante, pentru a se califica ca sisteme de drawback de taxe.

               (35)

               În ceea ce privește celelalte măsuri de verificare în vigoare, trebuie amintit că, astfel cum s-a indicat deja în considerentul 69 din regulamentul provizoriu, unitățile axate pe export nu sunt în nici un moment obligate să coreleze fiecare import cu produsul obținut corespunzător. Cu toate acestea, numai un astfel de control ar furniza autorităților indiene suficiente informații cu privire la destinația finală a inputurilor, pentru a le permite să verifice faptul că scutirile de drepturi vamale și de taxa la vânzare nu depășesc taxele și drepturile corespunzătoare inputurilor utilizate pentru fabricarea produselor destinate exportului.

               (36)

               În consecință, în ciuda analizării cu atenție a informațiilor furnizate de această parte, s-a confirmat că GI nu aplică niciun sistem sau procedură eficientă prin care să poată verifica ce inputuri achiziționate cu scutire de taxe vamale și/sau de impozit pe vânzări s-au consumat în procesul de producție a produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). De asemenea, GI nu a efectuat o verificare suplimentară pe baza inputurilor efectiv implicate, deși aceasta ar trebui în mod normal să fie realizată, în lipsa unui sistem de verificare efectiv (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). Mai mult, GI nu a furnizat nicio dovadă care să demonstreze că nu a existat o remitere excesivă.

               (37)

               Partea a declarat că, în scopul calculării subvenției, Comisia ar fi trebuit să ia în considerare taxele vamale plătite pentru vânzările interne de produse finite. În replică la această declarație, ar trebui notat că, deși scopul instituirii unei unități EOU este realizarea de câștiguri nete din diferențele de curs valutar („NFE”), unitatea EOU are posibilitatea de a vinde o parte din producția sa pe piața internă. În cadrul EOUS, produsele vor fi tratate ca produse importate, deși trebuie plătită numai o taxă de concesiune de 50 %. Astfel, o unitate EOU nu beneficiază de un regim diferit față de alte societăți active pe piața internă, și anume taxele/impozitele în vigoare vor trebui achitate pentru bunurile achiziționate. În acest context, ar trebui să fie clar faptul că decizia GI de a percepe impozite pentru bunuri de consum de pe piața internă nu înseamnă că scutirea unei unități EOU de la taxele la import și rambursarea impozitului pe vânzări nu reprezintă un beneficiu în raport cu vânzările la export ale produsului în cauză. În plus, vânzările pe piața internă nu au niciun impact asupra evaluării mai generale a existenței unui sistem de verificare corespunzător în vigoare.

               (38)

               Potrivit declarației părții, Comisia utilizează un numitor eronat la calcularea valorii subvenției. Aceasta a afirmat că numitorul corect este cifra de afaceri totală realizată la vânzare, iar nu cifra de afaceri realizată la export. Această afirmație trebuie respinsă. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) calculată în cadrul sistemului s-a repartizat pe cifra de afaceri totală realizată la export în cursul PA ca numitor adecvat, deoarece subvenția este subordonată rezultatelor la export. Posibilitatea ca o EOU să vândă o parte din producția sa pe piața internă nu modifică faptul că EOUS are un obiectiv clar de export.

               (39)

               În ultimul rând, partea a afirmat că beneficiul conferit companiei ar trebui să fie egal cu costurile de credit la care GI renunță între momentul importării materiilor prime și cel al exportării barelor de oțel inoxidabil din India. În sprijinul acestei afirmații, partea a făcut referire la o concluzie provizorie recentă a DC SUA în cadrul unei reexaminări antisubvenții privind un nou expeditor, în acest caz, taxele neplătite fiind considerate ca un împrumut fără dobândă acordat societății, la momentul importării. În replică la aceasta, se remarcă faptul că Comisia nu este obligată să aplice o metodologie de calcul aplicată de DC SUA, ci prevederile regulamentului de bază. În acest caz, metodologia de calcul utilizată este explicată în considerentele 75 și 76 din regulamentul provizoriu. În orice caz, acest argument ar fi valabil numai în cazul în care taxele ar fi amânate (nota de subsol 3 din anexa I la regulamentul de bază), nu și în cazul unei scutiri, astfel cum este cazul în această situație.

               (40)

               În baza celor prezentate mai sus, se confirmă considerentele 60-77 din regulamentul provizoriu.

         3.6.   Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme – „ECS”)

               (41)

               Una dintre părți a recunoscut faptul că a primit un credit preferențial pentru exporturile sale, dar a afirmat că dobânda a fost considerabil mai mare decât cele practicate în UE și, prin urmare, acest credit nu ar trebui să fie considerat un beneficiu.

               (42)

               În replică la aceasta, ar trebui remarcat faptul că valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței între dobânda plătită pentru creditele de export și suma care ar fi trebuit plătită pentru credite comerciale obișnuite utilizate de societatea în cauză în India. În acest caz, a fost utilizat un etalon intern pentru a se calcula valoarea subvenției. Prin urmare, acest argument este respins.

               (43)

               În lipsa oricăror observații privind acest sistem, se confirmă considerentele 78-86 din regulamentul provizoriu.

         3.7.   Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii

               (44)

               Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, în sensul regulamentului de bază, exprimată pe o bază ad valorem, este între 3,3 % și 4,3 %. Deoarece acestea se situează la același nivel cu cel stabilit în considerentul 87 din regulamentul provizoriu, se confirmă, prin urmare, considerentul respectiv.

                           SISTEM→

                           DEPBS (3)

                           AAS (3)

                           EOU (3)

                           ECS (3)

                           Total

                           SOCIETATEA

                           Chandan Steel Ltd.

                           1,5 %

                           1,5 %

                           0,4 %

                           3,4 %

                           Venus group

                           2,6 %-3,4 %

                           0-0,8 %

                           3,3 % (4)

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           4,3 %

               (45)

               Metodologia pentru stabilirea marjei de subvenție pentru societățile cooperante neincluse în eșantion a fost stabilită în considerentul 88 din regulamentul provizoriu. În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, marja de subvenție pentru societățile cooperante neincluse în eșantion, calculată pe baza marjei de subvenție medii ponderate stabilite pentru societățile cooperante incluse în eșantion, este de 4,0 %. Astfel, se confirmă considerentul 88 din regulamentul provizoriu.

               (46)

               Baza luată în calcul la stabilirea marjei de subvenție la nivel național a fost prevăzută în considerentul 89 din regulamentul provizoriu. În lipsa oricăror observații în acest sens, se confirmă considerentul 89 din regulamentul provizoriu.

         4.   INDUSTRIA UNIUNII

               (47)

               În lipsa oricăror observații cu privire la industria Uniunii, se confirmă considerentele 90-93 din regulamentul provizoriu.

         5.   PREJUDICIUL

               (48)

               În lipsa oricăror observații privind prejudiciul, se confirmă considerentele 94-122 din regulamentul provizoriu.

         6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

               (49)

               În lipsa oricăror observații privind legătura de cauzalitate, se confirmă considerentele 123-136 din regulamentul provizoriu.

         7.   INTERESUL UNIUNII

               (50)

               În lipsa oricăror observații privind interesul Uniunii, se confirmă concluziile din considerentele 137-148 din regulamentul provizoriu.

         8.   MĂSURI COMPENSATORII DEFINITIVE

   8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

               (51)

               Una dintre părți a declarat că marja medie de profit înainte de achitarea taxelor, respectiv 9,5 %, care reflectă situația din anul 2007, utilizată pentru calcularea prețului neprejudiciabil pentru stabilirea marjei de prejudiciu nu era reprezentativă pentru marja de profit înainte de achitarea taxelor pe termen lung din industrie. S-a afirmat că anul în care ar fi existat acest profit este considerat un an excepțional, iar anii 2005-2006 ar fi mai reprezentativi, aceștia fiind ani comerciali obișnuiți, cu marje de profit între 4 % și 6 %.

               (52)

               Profitul-țintă utilizat într-un stadiu provizoriu se baza pe marja medie ponderată a profitului realizat în 2007 de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Acest an este considerat a fi cel mai recent an reprezentativ în care producătorii din Uniune nu au suferit din cauza subvențiilor prejudiciabile. Prin urmare, se respinge această observație și se confirmă marja de profit utilizată în stadiul provizoriu.

               (53)

               În lipsa altor observații cu privire la nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 149-153 din regulamentul provizoriu.

         8.2.   Concluzie privind nivelul de eliminare a prejudiciului

               (54)

               Se confirmă metodologia utilizată în regulamentul provizoriu.

         8.3.   Nivelul taxelor

               (55)

               Pe baza celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă compensatorie definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unor subvenții, fără a se depăși marja de subvenție constatată.

               (56)

               Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de subvenție. În consecință, nivelurile taxei compensatorii propuse se prezintă după cum urmează:

                           Societate

                           Marja de subvenție

                           Marja de prejudiciu

                           Rata taxei compensatorii

                           Chandan Steel Ltd.

                           3,4 %

                           28,6 %

                           3,4 %

                           Venus group

                           3,3 %

                           45,9 %

                           3,3 %

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

                           Societăți cooperante neincluse în eșantion

                           4,0 %

                           44,4 %

                           4,0 %

                           Toate celelalte societăți

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

               (57)

               Nivelurile taxei compensatorii individuale pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din India, fabricate de aceste societăți și, prin urmare, de persoanele juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

               (58)

               Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei compensatorii pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (5) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

         8.4.   Perceperea definitivă a taxelor provizorii

               (59)

               Ținându-se cont de importanța marjelor de subvenție stabilite și de nivelul de prejudiciu cauzat industriei Uniunii, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă compensatorie provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se impune o taxă compensatorie definitivă la importurile de bare și tije din oțeluri inoxidabile simplu obținute sau finisate simplu la rece, altele decât barele și tijele cu secțiunea transversală circulară cu un diametru de minimum 80 mm, încadrate în prezent la codurile NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 și 7222 20 89 și originare din India.
   (2)   Nivelul taxei compensatorii definitive aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:

               Societate

               Taxă (%)

               Codul adițional TARIC

               Chandan Steel Ltd., Mumbai

               3,4

               B002

               Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
               Precision Metals, Mumbai;
               Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
               Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai

               3,3

               B003

               Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane

               4,3

               B004

               Societăți enumerate în anexă

               4,0

               B005

               Toate celelalte societăți

               4,3

               B999

         (3)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
   Articolul 2
   Sumele stabilite cu titlu de taxe compensatorii provizorii în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1261/2010 pentru importurile de bare și tije din oțeluri inoxidabile simplu obținute sau finisate simplu la rece, altele decât barele și tijele cu secțiunea transversală circulară cu un diametru de minimum 80 mm, încadrate în prezent la codurile NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 și 7222 20 89 și originare din India, se percep cu titlu definitiv.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptată la Bruxelles, 19 aprilie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         MARTONYI J.

      (1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

      (2)  JO L 343, 29.12.2010, p. 57.

      (3)  Subvențiile marcate cu asterisc sunt subvenții la export

      (4)  Media ponderată pentru grup.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles, Belgia.
   ANEXĂ

      PRODUCĂTORI-EXPORTATORI INDIENI CARE AU COOPERAT, DAR NU AU FOST INCLUȘI ÎN EȘANTION

      CODUL ADIȚIONAL TARIC B005

               Denumirea societății

               Oraș

               Ambica Steel Ltd.

               New Delhi

               Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

               Navi-Mumbai

               Chase Bright Steel Ltd.

               Navi-Mumbai

               D.H. Exports Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Facor Steels Ltd.

               Nagpur

               Global smelters Ltd.

               Kanpur

               Indian Steel Works Ltd.

               Navi-Mumbai

               Jyoti Steel Industries Ltd.

               Mumbai

               Laxcon Steels Ltd.

               Ahmedabad

               Meltroll Engineering Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Mukand Ltd.

               Thane

               Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Panchmahal Steel Ltd.

               Kalol

               Raajratna Metal Industries Ltd.

               Ahmedabad

               Rimjhim Ispat Ltd.

               Kanpur

               Sindia Steels Ltd.

               Mumbai

               SKM Steels Ltd.

               Mumbai

               Parekh Bright Bars Pvt. Ltd.

               Thane

               Shah Alloys Ltd.

               Gandhinagar


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/636 al Comisiei din 30 martie 2017 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

text:
                  5.4.2017

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 91/4

            REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/636 AL COMISIEI
      din 30 martie 2017
      privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolul 57 alineatul (4) și articolul 58 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (2), este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

                  (2)

                  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

                  (3)

                  În temeiul respectivelor reguli generale, ar trebui ca mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă să fie clasificate la codul NC indicat în coloana 2, pe baza motivelor prezentate în coloana 3 a tabelului respectiv.

                  (4)

                  Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, pentru o anumită perioadă de timp, în conformitate cu articolul 34 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, a informațiilor tarifare obligatorii care sunt emise în legătură cu mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu acesta. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni.

                  (5)

                  Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

            ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
      Articolul 1
      Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana 2 a tabelului menționat.
      Articolul 2
      Informațiile tarifare obligatorii care nu sunt conforme cu prezentul regulament pot fi în continuare invocate, în conformitate cu articolul 34 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, timp de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
      Articolul 3
      Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

         Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
         Adoptat la Bruxelles, 30 martie 2017.

               Pentru Comisie,

               pentru președinte

            Stephen QUEST

               Director general

               Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală

         (1)  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

         (2)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

         ANEXĂ

                     Descrierea mărfurilor

                     Clasificare (cod NC)

                     Motive

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     O pereche de catarame utilizate ca mecanism de blocare a centurilor de siguranță. Fiecare cataramă constă într-un mecanism de blocare din metal, o carcasă din material plastic, o bandă textilă, elemente de legătură metalice și un senzor electric care generează un semnal sonor atunci când centurile de siguranță ale vehiculului ar trebui să fie cuplate, dar nu sunt cuplate.
                     Compoziția totală a produsului, în procente de greutate, este următoarea: 56 % oțel nealiat, 21 % plastic, 13 % materiale textile și 10 % alte materiale.
                     Acesta este un element al ansamblului centurii de siguranță utilizat, de exemplu, pentru scaunele unui autovehicul.
                     A se vedea imaginea (*1).

                     8308 90 00

                     Clasificarea se stabilește pe baza regulii generale 1, a regulii generale 3 litera (b), a regulii generale 4 și a regulii generale 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, a notei 3 la secțiunea XV, precum și pe baza textului codurilor NC 8308  și 8308 90 00 .
                     Produsul are caracteristicile obiective ale unei catarame întrucât funcționează ca un mecanism de blocare.
                     Clasificarea la poziția 8301  ca mecanism de blocare din metale comune este exclusă, deoarece produsul nu este un dispozitiv de închidere care funcționează cu o cheie sau controlat de o combinație de litere sau cifre și nici un mecanism de blocare acționat electric (a se vedea, de asemenea, Notele explicative la Sistemul armonizat aferent poziției 8301 ).
                     Clasificarea la poziția 8302  ca decorațiuni, articole de feronerie și articole similare, din metale comune, pentru caroserii este exclusă, întrucât articolul nu este o parte a caroseriei autovehiculului, ci o parte a ansamblului centurii de siguranță.
                     Clasificarea la poziția 8708  ca parte a centurii de siguranță este, de asemenea, exclusă, deoarece această poziție include doar centuri de siguranță ale vehiculelor de la pozițiile 8701 -8705 , nu și părți ale acestora.
                     Clasificarea la subpoziția 8708 21  ca centuri de siguranță incomplete este, de asemenea, exclusă deoarece produsul reprezintă doar unul dintre elementele unei centuri de siguranță complete (formată din cinci părți principale: catarame, retractoare, ancore, chingi și cleme de fixare) și, prin urmare, nu are, conform prezentării, caracterul esențial al unui articol complet sau finit.
                     Produsul nu poate fi clasificat, pe baza propriilor caracteristici și proprietăți obiective, la o anumită poziție, dar, cu toate acestea, prin caracteristicile și prin proprietățile sale obiective este cel mai apropiat de cataramele de la poziția 8308 . Prin urmare, produsul trebuie clasificat la codul NC 8308 90 00  drept catarame din metale comune.

            (*1)  Imaginea are un caracter strict informativ.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 733/2012 al Comisiei din 13 august 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               14.8.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 216/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 733/2012 AL COMISIEI
   din 13 august 2012
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 13 august 2012.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  TR

                  55,3

                  ZZ

                  50,5

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,2

                  TR

                  92,0

                  UY

                  95,3

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  95,5

                  0806 10 10

                  EG

                  204,0

                  MA

                  168,7

                  MK

                  50,2

                  MX

                  186,3

                  TR

                  169,9

                  ZZ

                  155,8

                  0808 10 80

                  AR

                  81,9

                  BR

                  105,2

                  CL

                  127,1

                  NZ

                  116,3

                  US

                  194,6

                  ZA

                  95,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  111,0

                  CL

                  165,2

                  CN

                  80,2

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  174,2

                  ZA

                  108,3

                  ZZ

                  134,1

                  0809 30

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  158,6

                  0809 40 05

                  BA

                  67,4

                  IL

                  69,8

                  ZZ

                  68,6

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 421/2012 al Comisiei din 16 mai 2012 privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna mai 2012 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009

text:
               17.5.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 130/18

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 421/2012 AL COMISIEI
   din 16 mai 2012
   privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna mai 2012 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 620/2009 al Comisiei din 13 iulie 2009 privind modul de gestionare a unui contingent tarifar de import pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară (3) stabilește norme detaliate privind depunerea cererilor și eliberarea licențelor de import.

               (2)

               Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede că, în cazul în care cantitățile la care se referă cererile de licențe depășesc cantitățile disponibile pentru perioada de contingent tarifar, trebuie stabiliți coeficienți de atribuire pentru cantitățile la care se referă fiecare cerere de licență. Cererile pentru licențe de import depuse în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009 în perioada 1-7 mai 2012 depășesc cantitățile disponibile. Prin urmare, trebuie să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Cererilor de eliberare a licențelor de import din cadrul contingentului cu numărul de ordine 09.4449, depuse în perioada 1-7 mai 2012 în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009, li se aplică un coeficient de atribuire de 16,215775 %.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 16 mai 2012.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

      (3)  JO L 182, 15.7.2009, p. 25.