title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1112 al Consiliului din 9 iulie 2015 privind punerea în aplicare a articolului 20 alineatul (1) și a articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/735 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud

text:
               10.7.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 182/2

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1112 AL CONSILIULUI
   din 9 iulie 2015
   privind punerea în aplicare a articolului 20 alineatul (1) și a articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/735 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) 2015/735 al Consiliului din 7 mai 2015 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Sudanul de Sud și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 748/2014 (1), în special articolul 20 alineatul (1) și articolul 22 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               La 7 mai 2015, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) 2015/735.

               (2)

               La 1 iulie 2015, Comitetul de sancțiuni instituit în temeiul punctului 16 din Rezoluția 2206 (2015) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a inclus șase persoane pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor impuse prin punctul 12 din respectiva rezoluție.

               (3)

               Numele a două persoane care figurează pe lista din anexa II la Regulamentul (UE) 2015/735 ar trebui să fie eliminate din anexa respectivă ca urmare a desemnării acestora de către Comitetul Consiliului de Securitate al ONU, iar numele lor ar trebui, prin urmare, adăugate la anexa I la respectivul regulament.

               (4)

               În consecință, anexele I și II la Regulamentul (UE) 2015/735 ar trebui modificate în mod corespunzător,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Anexa I la Regulamentul (UE) 2015/735 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Următoarele nume împreună cu rubricile aferente se elimină din anexa II la Regulamentul (UE) 2015/735:

               1.

               Santino DENG;

               2.

               Peter GADET.

         Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 9 iulie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. ASSELBORN

      (1)  JO L 117, 8.5.2015, p. 13.

      ANEXĂ

            „ANEXA I

               LISTA PERSOANELOR FIZICE ȘI JURIDICE, A ENTITĂȚILOR ȘI A ORGANISMELOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 5 ALINEATUL (1)

            A.   PERSOANE FIZICE
            1.   Gabriel JOK RIAK [alias: (a) Gabriel Jok; (b) Jok Riak; (c) Jock Riak]

               Desemnare: Comandantul Sectorului 1 din cadrul Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez (SPLA). Data nașterii: 1966. Locul nașterii: Bor, Sudan/Sudanul de Sud. Cetățenie: Sudanul de Sud. Adresă: (a) statul Unity, Sudanul de Sud; (b) Wau, Western Bahr El Ghazal, Sudanul de Sud. Data includerii pe listă:1 iulie 2015. Alte informații: Începând din ianuarie 2013, a fost comandantul Sectorului 1 din cadrul SPLA, care își desfășoară activitatea în principal în statul Unity. În calitatea sa de comandant al Sectorului 1 al SPLA, a agravat sau a extins conflictul din Sudanul de Sud prin încălcarea Acordului de încetare a ostilităților.
            SPLA este o entitate militară din Sudanul de Sud implicată în acțiuni care au extins conflictul din Sudanul de Sud, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților din ianuarie 2014 și ale Acordului de rezolvare a crizei din Sudanul de Sud din 9 mai 2014, acesta din urmă reprezentând un angajament reiterat față de CoHA; SPLA a obstrucționat activitățile Mecanismului de monitorizare și verificare al IGAD.

               Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul de sancțiuni:

            Gabriel Jok Riak a fost inclus pe listă la 1 iulie 2015, în temeiul punctului 7 litera (a), al punctului 7 litera (f) și al punctului 8 din Rezoluția 2206 (2015), pentru «acțiuni sau politici care au drept obiectiv sau efect agravarea sau extinderea conflictului din Sudanul de Sud sau obstrucționarea negocierilor sau proceselor de reconciliere sau de pace, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților»; «obstrucționarea activităților internaționale de menținere a păcii, a misiunilor diplomatice sau umanitare din Sudanul de Sud, inclusiv a Mecanismului de monitorizare și verificare al IGAD sau a furnizării, respectiv a distribuirii sau a accesului la asistență umanitară»; și în calitate de lider «al oricărei entități, inclusiv a oricărui grup sud-sudanez guvernamental, de opoziție, miliție sau de alt tip implicat sau ai cărui membri se implică în oricare dintre activitățile descrise la punctele 6 și 7».

               Informații suplimentare

            Gabriel Jok Riak este comandantul Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez (SPLA), o entitate militară din Sudanul de Sud care s-a implicat în acțiuni care au extins conflictul din Sudanul de Sud, inclusiv prin încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților din ianuarie 2014 (CoHA) și ale Acordului de rezolvare a crizei din Sudanul de Sud din 9 mai 2014 (Acordul din mai), acesta din urmă reprezentând un angajament reiterat față de CoHA.
            Începând din ianuarie 2013, Jok Riak a fost comandantul Sectorului 1 din cadrul SPLA, care își desfășoară activitatea în principal în statul Unity. Diviziile 3, 4 și 5 sunt subordonate Sectorului 1 și comandantului acestuia, Jok Riak.
            Jok Riak și forțele sectoarelor 1 și 3 din cadrul SPLA aflate sub comanda sa generală s-au implicat în mai multe acțiuni, după cum este detaliat mai jos, care încălcau angajamentele asumate în ianuarie 2014 prin CoHA privind încetarea tuturor acțiunilor îndreptate împotriva forțelor opoziției, precum și a altor acțiuni provocatoare, înghețarea forțelor în amplasamentele lor curente și evitarea activităților precum deplasarea forțelor sau reaprovizionarea cu muniții, care puteau duce la confruntări militare.
            Forțele SPLA aflate sub comanda generală a lui Jok Riak au încălcat de mai multe ori CoHA prin ostilități deschise.
            La 10 ianuarie 2014, o forță a SPLA sub comanda generală a comandantului Sectorului 1, Jok Riak, a capturat Bentiu, care fusese de la 20 decembrie 2013 sub controlul Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez în Opoziție (SPLA-IO). Divizia 3 a SPLA a atacat și a bombardat luptătorii SPLA-IO aproape de Leer imediat după semnarea CoHA în ianuarie 2014, iar la jumătatea lunii aprilie 2014 a capturat Mayom și a ucis peste 300 de membri ai trupelor SPLA-IO.
            La 4 mai 2014, o forță SPLA condusă de Jok Riak a recucerit încă o dată Bentiu. La televiziunea de stat din Juba, un purtător de cuvânt al SPLA a declarat că armata guvernamentală comandată de Jok Riak a cucerit Bentiu la ora patru în cursul după-amiezii, adăugând că au fost implicate Divizia 3 și un grup operativ special din cadrul SPLA. La câteva ore după anunțarea Acordului din mai, forțele Diviziilor 3 și 4 ale SPLA i-au atacat și i-au respins pe luptătorii opoziției care atacaseră anterior pozițiile SPLA din apropierea orașului Bentiu și din regiunile petroliere din nordul Sudanului de Sud.
            Tot după semnarea Acordului din mai, trupele Diviziei 3 a SPLA au recucerit Wang Kai, iar comandantul diviziei, Santino Deng Wol, și-a autorizat forțele să ucidă pe oricine avea o armă asupra sa sau se ascundea în locuințe și a ordonat incendierea tuturor caselor care adăposteau forțe ale opoziției.
            La sfârșitul lunii aprilie și în luna mai 2015, forțele Sectorului 1 conduse de Jok Riak au pornit din statul Lakes o ofensivă militară completă împotriva forțelor de opoziție din statul Unity.
            Încălcând termenii CoHA detaliați anterior, se relatează că Jok Riak a încercat să repare și să modifice tancurile în vederea utilizării lor împotriva forțelor de opoziție încă de la începutul lunii septembrie 2014. La sfârșitul lunii octombrie 2014, cel puțin 7 000 de soldați ai SPLA și armament greu din Diviziile 3 și 5 au fost redistribuiți pentru a consolida trupele Diviziei 4, care a fost cea mai afectată de atacul opoziției de lângă Bentiu. În noiembrie 2014, SPLA adus noi echipamente militare și arme, inclusiv transportoare blindate de persoane, elicoptere, piese de artilerie și muniții în zona de aflată sub responsabilitatea Sectorului 1, probabil în pregătirea pentru lupta împotriva opoziției. La începutul lunii februarie 2015, se relatează că Jok Riak a ordonat trimiterea de transportoare blindate de persoane la Bentiu, posibil ca reacție la ambuscadele recente ale opoziției.
            În urma ofensivei din statul Unity din aprilie și mai 2015, Sectorul 1 al SPLA a respins solicitările din partea Autorității interguvernamentale privind monitorizarea dezvoltării și a echipei de verificare (IGAD-MVM) de la Bentiu de a cerceta această încălcare a CoHA, negând astfel libertatea de mișcare a IGAD-MVM pentru desfășurarea mandatului său.
            În plus, în aprilie 2014, Jok Riak a agravat conflictul din Sudanul de Sud, contribuind, conform relatărilor, la înarmarea și mobilizarea unui număr de 1 000 de tineri Dinka, în completarea forțelor tradiționale ale SPLA.
            2.   Simon Gatewech DUAL [alias: (a) Simon Gatwich Dual; (b) Simon Getwech Dual; (c) Simon Gatwec Duel; (d) Simon Gatweach; (e) Simon Gatwick; (f) Simon Gatwech; (g) Simon Garwich; (h) General Gaduel; (i) Dhual. Desemnare: Șeful statului-major al SPLA în Opoziție. Data nașterii: 1953. Locul nașterii: (a) Akobo, statul Jonglei, Sudan/Sudanul de Sud; (b) districtul Uror, statul Jonglei, Sudan/Sudanul de Sud. Adresă: statul Jonglei, Sudan/Sudanul de Sud. Data desemnării de către ONU:1 iulie 2015.

               Alte informații: Este șeful statului-major al SPLA-IO, iar anterior a fost comandantul forțelor de opoziție din statul Jonglei. La începutul lunii februarie 2015, forțele sale au desfășurat un atac în statul Jonglei, iar începând din martie 2015, a încercat să distrugă pacea în statul Jonglei prin atacuri asupra populației civile.

               Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul de sancțiuni:

            Simon Gatwech Dual a fost inclus pe listă la 1 iulie 2015 în temeiul punctelor 6, 7 litera (a), 7 litera (d) și 8 din Rezoluția 2206 (2015), ca fiind «responsabil, complice sau angajat direct sau indirect în acțiuni sau politici care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea Sudanului de Sud»; «acțiuni sau politici care au drept obiectiv sau efect agravarea sau extinderea conflictului din Sudanul de Sud sau obstrucționarea negocierilor sau proceselor de reconciliere sau de pace, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților»; «atacuri asupra civililor, inclusiv a femeilor și copiilor, prin comiterea de acte de violență (inclusiv omoruri, mutilări, tortură sau viol sau alte violențe cu caracter sexual), răpiri, dispariții forțate, strămutare forțată sau atacuri asupra școlilor, a spitalelor, a lăcașurilor de cult sau a locurilor în care se refugiază civili sau printr-o conduită care ar constitui un abuz grav sau o încălcare a drepturilor omului sau o încălcare a dreptului internațional umanitar» și în calitate de lider «al oricărei entități, inclusiv a oricărui grup sud-sudanez guvernamental, de opoziție, miliție sau de alt tip implicat sau ai cărui membri se implică în oricare dintre activitățile descrise la punctele 6 și 7».

               Informații suplimentare

            Simon Gatwech Dual (Gatwech Dual) s-a angajat în acțiuni sau politici care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea Sudanului de Sud și este lider al Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez în Opoziție (SPLA-IO), entitate angajată în acțiuni care amenință pacea, securitatea și stabilitatea Sudanului de Sud, vizând civili, inclusiv femei și copii, prin comiterea unor acte de violență.
            Gatwech Dual este șeful statului-major al SPLA-IO, iar anterior a fost comandantul forțelor de opoziție din statul Jonglei.
            În perioada 2014-2015, Gatwech Dual avea un număr mare de trupe sub comanda sa și acționa cu o anumită autonomie în comiterea atacurilor. Gatwech Dual supraveghează desfășurarea SPLA-IO și probabil desfășurarea unor forțe ale Armatei Albe (White Army) (o miliție a tinerilor Nuer).
            La sfârșitul lunii aprilie 2014, forțele aflate sub comanda generală a lui Gatwech Dual au câștigat teren în statul Jonglei în marșul lor asupra capitalei statale, Bor. Este posibil ca Gatwech Dual să fi folosit știrile privind atacul din 17 aprilie 2014 asupra persoanelor Nuer strămutate în interiorul țării din tabăra ONU din Bor pentru a-și incita trupele la răzbunare. Mecanismul de monitorizare și verificare al IGAD din statele Upper Nile, Unity și Jonglei a citat la rândul său forțele conduse de Gatwech Dual în cadrul sintezei sale din 14 august 2014 cu privire la încălcările acordului de încetare a focului.
            Forțele lui Gatwech Dual au întreprins la începutul lunii februarie 2015 un atac în statul Jonglei. Începând din martie 2015, Gatwech Dual a încercat să distrugă pacea în statul Jonglei prin atacuri asupra populației civile.
            La sfârșitul lunii aprilie 2015, Gatwech Dual a fost implicat în planificarea și coordonarea unor atacuri prin surprindere împotriva forțelor guvernamentale din Sudanul de Sud în statul Upper Nile. Sinteza încălcărilor acordului de încetare a focului în perioada 12-31 mai 2015, realizată în cadrul Mecanismului de monitorizare și verificare al IGAD, enumeră încălcările comise de forțele de opoziție controlate de Gatwech, inclusiv un atac asupra forțelor guvernamentale în Ayod.
            Forțele SPLM-IO sub comanda lui Gatwech Dual au atacat femei, copii și civili. Se relatează că Gatwech Dual le-a ordonat unităților pe care le comandă să ucidă prizonieri de război Dinka, femei și copii, iar ofițerii comandați de el au declarat că forțele de opoziție nu ar trebui să facă nicio diferență între diferitele triburi Dinka și ar trebui să îi ucidă pe toți.
            3.   James Koang CHUOL [alias: (a) James Koang Chol Ranley; (b) James Koang Chol; (c) Koang Chuol Ranley; (d) James Koang Chual. Data nașterii: 1961. Cetățenia: Sudanul de Sud. Nr. pașaport: R00012098, Sudanul de Sud. Data desemnării de către ONU:1 iulie 2015.

               Alte informații: Numit comandant al diviziei speciale a Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez în Opoziție (SPLA-IO) în decembrie 2014. Forțele sale au fost angajate în atacuri împotriva civililor. În februarie 2014, forțele de sub comanda sa au atacat tabere ale Organizației Națiunilor Unite, spitale, biserici și școli, practicând pe scară largă violul, tortura și distrugerea de bunuri, într-o încercare de a spulbera civilii, militarii și polițiștii aliați cu guvernul.

               Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul de sancțiuni:

            James Koang Chuol (Koang) a fost inclus pe listă la 1 iulie 2015 în temeiul punctelor 6, 7 litera (a), 7 litera (d) și 8 din Rezoluția 2206 (2015), ca fiind «responsabil, complice sau angajat direct sau indirect în acțiuni sau politici care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea Sudanului de Sud»; «acțiuni sau politici care au drept obiectiv sau efect agravarea sau extinderea conflictului din Sudanul de Sud sau obstrucționarea negocierilor sau proceselor de reconciliere sau de pace, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților»; «atacuri asupra civililor, inclusiv a femeilor și copiilor, prin comiterea de acte de violență (inclusiv omoruri, mutilări, tortură sau viol sau alte violențe cu caracter sexual), răpiri, dispariții forțate, strămutare forțată sau atacuri asupra școlilor, a spitalelor, a lăcașurilor de cult sau a locurilor în care se refugiază civili sau printr-o conduită care ar constitui un abuz grav sau o încălcare a drepturilor omului sau o încălcare a dreptului internațional umanitar» și în calitate de lider «al oricărei entități, inclusiv a oricărui grup sud-sudanez guvernamental, de opoziție, miliție sau de alt tip implicat sau ai cărui membri se implică în oricare dintre activitățile descrise la punctele 6 și 7».

               Informații suplimentare

            James Koang Chuol (Koang) a amenințat pacea, securitatea sau stabilitatea Sudanului de Sud din poziția sa de lider al forțelor antiguvernamentale din statul Unity, Sudanul de Sud, ale căror membri au supus civili, inclusiv femei și copii, la omoruri și violențe sexuale și au atacat școli, spitale, lăcașuri de cult și locuri în care civilii încercau să se refugieze.
            Koang a dezertat din funcția sa de comandant al diviziei a patra a Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez (SPLA) în decembrie 2013. La ordinele lui Koang, soldați dezertori au executat 260 dintre omologii lor din cadrul bazei înainte de a ataca și de a ucide civili în capitala statului, Bentiu.
            Koang a fost numit comandant al diviziei speciale a Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez în Opoziție (SPLA-IO) în decembrie 2014. În noua sa poziție, Koang a condus în ianuarie 2015 atacuri împotriva forțelor guvernamentale din districtele Renk și Maban ale statului Upper Nile care au fost citate de Mecanismul de monitorizare și verificare al Autorității pentru Dezvoltare drept încălcări ale CoHA.
            În februarie 2014, după ce Koang a fost numit la comanda forțelor antiguvernamentale din statul Unity, forțele respective au atacat tabere ale Organizației Națiunilor Unite, spitale, biserici și școli, practicând pe scară largă violul, tortura și distrugerea de bunuri, într-o încercare de a spulbera civilii, militarii și polițiștii aliați cu guvernul. În perioada 14-15 aprilie 2014, forțele lui Koang au cucerit Bentiu după lupte intense și au întreprins atacuri împotriva civililor. În incidente separate desfășurate la o moschee, la o biserică și într-o tabără alimentară abandonată, forțele au separat civilii care se adăposteau după etnie și naționalitate înainte de a se angaja în omoruri specifice, ucigând cel puțin 200 de persoane și rănind cel puțin 400. La mijlocul lunii septembrie 2014, se relatează că Koang a ordonat trupelor sale să atace civilii Dinka în timpul unui raid în statul Upper Nile.
            4.   Santino Deng WOL [alias: (a) Santino Deng Wuol; (b) Santino Deng Kuol]

               Titlu: General-maior. Desemnare: Comandant al Diviziei 3 a SPLA. Data nașterii:9 noiembrie 1962. Locul nașterii: Aweil, Sudan/Sudanul de Sud. Data desemnării de către ONU:1 iulie 2015. Alte informații: A condus și a dirijat acțiuni militare îndreptate împotriva forțelor de opoziție și a condus mișcări de trupe ostile, încălcând astfel CoHA. În mai 2015, forțele de sub comanda sa au ucis copii, femei și bătrâni, au ars bunuri și au furat animale domestice în avansul lor prin statul Unity către câmpul petrolier Thorjath.

               Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul de sancțiuni:

            Santino Deng Wol a fost inclus pe listă la 1 iulie 2015 în temeiul punctelor 7 litera (a), 7 litera (d) și 8 din Rezoluția 2206 (2015) pentru «acțiuni sau politici care au drept obiectiv sau efect agravarea sau extinderea conflictului din Sudanul de Sud sau obstrucționarea negocierilor sau proceselor de reconciliere sau de pace, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților»; «atacarea civililor, inclusiv a femeilor și copiilor, prin comiterea de acte de violență (inclusiv omoruri, mutilări, tortură sau viol sau alte violențe cu caracter sexual), răpiri, dispariții forțate, strămutare forțată sau atacuri asupra școlilor, a spitalelor, a lăcașurilor de cult sau a locurilor în care se refugiază civili sau printr-o conduită care ar constitui un abuz grav sau o încălcare a drepturilor omului sau o încălcare a dreptului internațional umanitar» și în calitate de lider «al oricărei entități, inclusiv a oricărui grup sud-sudanez guvernamental, de opoziție, miliție sau de alt tip implicat sau ai cărui membri se implică în oricare dintre activitățile descrise la punctele 6 și 7».

               Informații suplimentare

            Santino Deng Wol (Deng Wol) este general-maior în cadrul Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez (SPLA) și comandant al Diviziei 3 a SPLA, o entitate militară sud-sudaneză care s-a implicat în acțiuni care au extins conflictul din Sudanul de Sud, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților din ianuarie 2014 (CoHA) și ale Acordului din 9 mai 2014 pentru a rezolva criza din Sudanul de Sud (Acordul din mai), acesta din urmă reprezentând un angajament reiterat față de CoHA.
            Deng Wol a condus și a dirijat acțiuni militare îndreptate împotriva forțelor de opoziție și a condus mișcări de trupe ostile, încălcând astfel CoHA.
            La scurt timp după ce negociatorii ambelor părți au convenit să înceteze ostilitățile, Deng Wol și-a pregătit forțele să avanseze asupra orașului Leer din statul Unity. Ulterior, acestea au ambuscat și au bombardat luptători rebeli în apropiere de Leer.
            La mijlocul lunii aprilie 2014, se relatează că forțele lui Deng Wol s-au pregătit să recucerească Bentiu din mâinile forțelor antiguvernamentale. Spre sfârșitul lunii respective, forțele lui Deng Wol au cucerit Mayom după o luptă acerbă în care au ucis peste 300 de membri ai forțelor de opoziție. Apoi, la începutul lunii mai 2014, forțele lui Deng Wol au cucerit Tor Abyad, ucigând cu acest prilej membri ai forțelor de opoziție. La scurt timp după aceea, forțele SPLA, inclusiv forțele lui Deng Wol, au atacat și au recucerit orașul Wang Kai din statul Unity. Deng Wol și-a autorizat forțele să ucidă orice persoană înarmată sau care se ascundea în case și le-a ordonat să dea foc la toate casele în care se aflau suporteri ai opoziției.
            Divizia 3 a SPLA condusă de Deng Wol a participat la ofensiva din aprilie-mai 2015 din statul Unity, în cursul căreia SPLA a lansat o ofensivă coordonată pentru a cuceri bazele opoziției din districtele Mayom, Guit, Koch, Mayendit și Leer. Forțele lui Deng Wol au ucis copii, femei și bătrâni, au ars bunuri și au furat animale domestice în avansul lor prin statul Unity către câmpul petrolier Thorjath în cursul lunii mai 2015. În plus, la începutul lunii respective, se relatează că Deng Wol a făcut presiuni pentru executarea soldaților capturați din forțele de opoziție.
            5.   Marial Chanuong Yol MANGOK [alias: (a) Marial Chinuong; (b) Marial Chan; (c) Marial Chanoung Yol; (d) Marial Chinoum. Desemnare: (a) general-maior în Armata de Eliberare a Poporului Sudanez; (b) comandant al unității de gardă prezidențială. Data nașterii:1 ianuarie 1960Locul nașterii: Yirol, statul Lakes. Cetățenia: Sudanul de Sud. Nr. pașaport: R 00005943, Sudanul de Sud.

               Data desemnării de către ONU:1 iulie 2015. Alte informații: Garda prezidențială, sub comanda sa, a condus măcelul civililor Nuer din Juba și din zona înconjurătoare, dintre care mulți au fost îngropați în gropi comune. Se preconizează că o astfel de groapă comună conține 200-300 de civili.

               Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul de sancțiuni:

            Marial Chanuong Yol Mangok a fost inclus pe listă la 1 iulie 2015 în temeiul punctelor 7 litera (a), 7 litera (c), 7 litera (d) și 8 din Rezoluția 2206 (2015) pentru «acțiuni sau politici care au drept obiectiv sau efect agravarea sau extinderea conflictului din Sudanul de Sud sau obstrucționarea negocierilor sau proceselor de reconciliere sau de pace, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților»; «planificarea, conducerea sau comiterea în Sudanul de Sud a unor acte care încalcă legislația internațională aplicabilă privind drepturile omului sau acte care constituie abuzuri împotriva drepturilor omului»; «atacarea civililor, inclusiv a femeilor și copiilor, prin comiterea de acte de violență (inclusiv omoruri, mutilări, tortură sau viol sau alte violențe cu caracter sexual), răpiri, dispariții forțate, strămutare forțată sau atacuri asupra școlilor, a spitalelor, a locurilor de cult sau a locurilor în care se refugiază civili sau printr-o conduită care ar constitui un abuz grav sau o încălcare a drepturilor omului sau o încălcare a dreptului internațional umanitar» și în calitate de lider «al oricărei entități, inclusiv a oricărui grup sud-sudanez guvernamental, de opoziție, miliție sau de alt tip implicat sau ai cărui membri se implică în oricare dintre activitățile descrise la punctele 6 și 7».

               Informații suplimentare

            Mangok este comandantul Gărzii prezidențiale a Guvernului Sudanului de Sud care a condus operațiile din Juba în urma luptelor care au început la 15 decembrie 2013. El a executat ordinele de a dezarma soldații Nuer și apoi a ordonat utilizarea tancurilor împotriva personalităților politice din Juba, ucigând 22 de gărzi de corp neînarmate ale liderului opoziției, Riek Machar, și șapte gărzi de corp ale fostului ministru de interne, Gier Chuang Aluong.
            În operațiunile inițiale din Juba, potrivit relatărilor numeroase și credibile, Garda prezidențială condusă de Mangok a condus măcelul civililor Nuer din Juba și din zona înconjurătoare, dintre care mulți au fost îngropați în gropi comune. Se preconizează că o astfel de groapă comună conține 200-300 de civili.
            6.   Peter GADET [alias: (a) Peter Gatdet Yaka; (b) Peter Gadet Yak; (c) Peter Gadet Yaak; (d) Peter Gatdet Yaak; (e) Peter Gatdet; (f) Peter Gatdeet Yaka]

               Data nașterii: între 1957 și 1959. Locul nașterii: (a) districtul Mayom; statul Unity; (b) Mayan, statul Unity. Data desemnării de către ONU:1 iulie 2015.

               Alte informații: A fost numit adjunct al șefului statului-major pentru operații al SPLA-IO la 21 decembrie 2014. Forțele aflate sub comanda sa au atacat civili, inclusiv femei, în aprilie 2014, în cursul unui atac asupra Bentiu, atacul incluzând asasinate selective pe baza apartenenței etnice.
            Peter Gadet a fost inclus pe listă la 1 iulie 2015 în temeiul punctelor 7 litera (a), 7 litera (d), 7 litera (e) și 8 din Rezoluția 2206 (2015) pentru «acțiuni sau politici care au drept obiectiv sau efect agravarea sau extinderea conflictului din Sudanul de Sud sau obstrucționarea negocierilor sau proceselor de reconciliere sau de pace, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților»; «atacarea civililor, inclusiv a femeilor și copiilor, prin comiterea de acte de violență (inclusiv omoruri, mutilări, tortură sau viol sau alte violențe cu caracter sexual), răpiri, dispariții forțate, strămutare forțată sau atacuri asupra școlilor, a spitalelor, a lăcașurilor de cult sau a locurilor în care se refugiază civili sau printr-o conduită care ar constitui un abuz grav sau o încălcare a drepturilor omului sau o încălcare a dreptului internațional umanitar»; «recrutarea de copii întreprinsă de grupări înarmate sau de forțe armate în contextul conflictului armat din Sudanul de Sud» și în calitate de lider «al oricărei entități, inclusiv a oricărui grup sud-sudanez guvernamental, de opoziție, miliție sau de alt tip implicat sau ai cărui membri se implică în oricare dintre activitățile descrise la punctele 6 și 7».

               Informații suplimentare

            Peter Gadet este comandantul forțelor din cadrul Armatei de Eliberare a Poporului Sudanez în Opoziție (SPLA-IO) care s-au angajat în acțiuni care au extins conflictul din Sudanul de Sud, inclusiv încălcări ale Acordului de încetare a ostilităților (CoHA) din ianuarie 2014.
            Forțele conduse de Gadet au atacat și capturat Kaka, statul Upper Nile, din mâinile Armatei de Eliberare Populară a Sudanului (SPLA), la sfârșitul lunii martie 2014. Gadet a fost ulterior transferat din statul Jonglei la Bentiu, unde a fost numit guvernator militar al statului Unity, pentru a sprijini eforturile forțelor antiguvernamentale de mobilizare a populației predominante Bol Nuer. Ulterior, Gadet a condus atacurile SPLA-IO în statul Unity. Forțele lui Gadet au fost responsabile pentru deteriorarea unei rafinării de petrol parțial construite de o întreprindere rusă în statul Unity. De asemenea, forțele lui Gadet au preluat controlul zonelor Tor Abyad și Kilo 30 din câmpurile de petrol din statul Unity.
            Începând de la jumătatea lunii aprilie 2014, 50 000 de soldați ai forțelor antiguvernamentale au înconjurat Malakal, pregătindu-se pentru un atac asupra Bentiu. La 15 aprilie 2014, forțele lui Gadet au atacat și au preluat controlul asupra orașului Bentiu, înainte să piardă ulterior controlul asupra orașului. Forțele conduse de Gadet au atacat civili, inclusiv femei, în aprilie 2014, în cursul atacului asupra Bentiu, atacuri care au inclus asasinate selective pe baza apartenenței etnice.
            În iunie 2014, Peter Gadet a emis o directivă adresată comandanților SPLA-IO, cerându-le să recruteze tineri în toate districtele controlate de rebeli.
            Începând din 25-29 octombrie 2014, forțele aflate sub comanda lui Gadet au încercuit și atacat Bentiu și Rubkona, capturând pentru scurt timp orașul Bentiu la 29 octombrie, înainte de a se retrage.
            La 21 decembrie 2014, Gadet a fost numit adjunct al șefului statului-major pentru operații al SPLA-IO. Ulterior acestei numiri, forțele SPLA-IO au fost citate de Mecanismul de monitorizare și verificare al IGAD pentru încălcări multiple ale Acordului de încetare a ostilităților în statele Unitatea, Nilul Superior și Jonglei.
            B.   PERSOANE JURIDICE, ENTITĂȚI ȘI ORGANISME”


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 914/2013 al Comisiei din 23 septembrie 2013 de stabilire, pentru anul 2013, a plafoanelor bugetare aplicabile anumitor scheme de ajutoare directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului

text:
               24.9.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/14

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 914/2013 AL COMISIEI
   din 23 septembrie 2013
   de stabilire, pentru anul 2013, a plafoanelor bugetare aplicabile anumitor scheme de ajutoare directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005, (CE) nr. 247/2006, (CE) nr. 378/2007 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 (1), în special articolul 51 alineatul (2) primul paragraf, articolul 69 alineatul (3) primul paragraf, articolul 123 alineatul (1) primul paragraf, articolul 131 alineatul (4) primul paragraf și articolul 142 litera (c),
   întrucât:

               (1)

               Trebuie stabilite, pentru anul 2013, plafoanele bugetare pentru fiecare dintre plățile menționate la articolele 52, 53 și 54 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru statele membre care pun în aplicare, în 2013, schema de plată unică prevăzută la titlul III din regulamentul respectiv.

               (2)

               Trebuie stabilite, pentru anul 2013, plafoanele bugetare pentru ajutorul specific menționat în titlul III capitolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru statele membre care au recurs, în 2013, la opțiunea prevăzută la articolul 69 alineatul (1) sau la articolul 131 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

               (3)

               În conformitate cu articolul 69 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, resursele care pot fi folosite pentru fiecare dintre măsurile cuplate prevăzute la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii), (iii) și (iv) și la articolul 68 alineatul (1) literele (b) și (e) sunt limitate la 3,5 % din plafoanele naționale menționate la articolul 40 din același regulament. Din motive de claritate, Comisia trebuie să publice plafonul care rezultă din cuantumurile notificate de statele membre pentru măsurile respective.

               (4)

               În temeiul articolului 69 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, cuantumurile calculate în conformitate cu articolul 69 alineatul (7) din regulamentul respectiv au fost stabilite în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1120/2009 al Comisiei din 29 octombrie 2009 de stabilire a normelor de aplicare a schemei de plată unică prevăzute în titlul III din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (2). Din motive de claritate, Comisia trebuie să publice cuantumurile notificate de statele membre pe care acestea intenționează să le utilizeze în conformitate cu articolul 69 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

               (5)

               Din motive de claritate, trebuie publicate plafoanele bugetare pentru 2013 ale schemei de plată unică, rezultate în urma deducerii plafoanelor stabilite pentru plățile prevăzute la articolele 52, 53, 54 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 din plafoanele menționate în anexa VIII la același regulament. Cuantumul care trebuie dedus din respectiva anexă VIII pentru finanțarea ajutorului specific prevăzut la articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 este egal cu diferența dintre cuantumul total pentru ajutorul specific notificat de statele membre și cuantumurile notificate pentru finanțarea ajutorului specific în conformitate cu articolul 69 alineatul (6) litera (a) din același regulament. Atunci când un stat membru care aplică schema de plată unică decide să acorde ajutorul menționat la articolul 68 alineatul (1) litera (c), cuantumul notificat Comisiei trebuie inclus în plafonul pentru schema de plată unică, deoarece acest ajutor ia forma unei creșteri a valorii unitare și/sau a numărului de drepturi la plată alocate fermierului.

               (6)

               Trebuie stabilite, în conformitate cu articolul 123 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, pachetele financiare anuale pentru statele membre care pun în aplicare, în anul 2013, schema de plată unică pe suprafață prevăzută la titlul V capitolul 2 din regulamentul respectiv.

               (7)

               Din motive de claritate, trebuie să se publice valoarea maximă a fondurilor puse la dispoziția statelor membre care aplică schema de plată unică pe suprafață pentru acordarea plății separate pentru zahăr în 2013, în temeiul articolului 126 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, stabilită în baza notificărilor acestora.

               (8)

               Din motive de claritate, trebuie publicată valoarea maximă a fondurilor puse la dispoziția statelor membre care aplică schema de plată unică pe suprafață pentru acordarea plății separate pentru fructe și legume în 2013, în temeiul articolului 127 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, stabilită pe baza notificărilor acestora.

               (9)

               Din motive de claritate, trebuie publicată valoarea maximă a fondurilor puse la dispoziția statelor membre care aplică schema de plată unică pe suprafață pentru acordarea de plăți separate pentru fructe de tip bacă în anul 2013, în temeiul articolului 129 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, stabilită pe baza notificărilor acestora.

               (10)

               Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului de gestionare privind plățile directe,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Plafoanele bugetare pentru 2013 menționate la articolul 51 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament.
   (2)   Plafoanele bugetare pentru 2013 menționate la articolul 69 alineatul (3) și la articolul 131 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 sunt stabilite în anexa II la prezentul regulament.
   (3)   Plafoanele bugetare pentru 2013 pentru ajutoarele prevăzute la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii), (iii) și (iv) și la articolul 68 alineatul (1) literele (b) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 sunt stabilite în anexa III la prezentul regulament.
   (4)   Cuantumurile pe care le pot utiliza statele membre în conformitate cu articolul 69 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru a acorda ajutorul specific prevăzut la articolul 68 alineatul (1) din același regulament sunt stabilite în anexa IV la prezentul regulament.
   (5)   Plafoanele bugetare pentru 2013 pentru schema de plată unică menționată în titlul III din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 sunt stabilite în anexa V la prezentul regulament.
   (6)   Pachetele financiare anuale pentru 2013 menționate la articolul 123 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 sunt stabilite în anexa VI la prezentul regulament.
   (7)   Cuantumul maxim al fondurilor puse la dispoziția Republicii Cehe, Ungariei, Letoniei, Lituaniei, Poloniei, României și Slovaciei pentru acordarea, în anul 2013, a plății separate pentru zahăr menționate la articolul 126 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 este stabilit în anexa VII la prezentul regulament.
   (8)   Cuantumul maxim al fondurilor puse la dispoziția Republicii Cehe, Ungariei, Poloniei și Slovaciei pentru acordarea, în anul 2013, a plății separate pentru fructe și legume menționate la articolul 127 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 este stabilit în anexa VIII la prezentul regulament.
   (9)   Cuantumul maxim al fondurilor puse la dispoziția Bulgariei, Ungariei și Poloniei pentru acordarea, în 2013, a plății separate pentru fructe de tip bacă menționate la articolul 129 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 este stabilit în anexa IX la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2013.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 30, 31.1.2009, p. 16.

      (2)  JO L 316, 2.12.2009, p. 1.

      ANEXA I

         Plafoane bugetare pentru plățile directe care trebuie acordate în conformitate cu articolele 52, 53 și 54 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

         Anul calendaristic 2013

                  (mii EUR)

                  BE

                  ES

                  FR

                  AT

                  PT

                  FI

                  Primă pentru ovine și caprine

                  21 892

                  600

                  Primă suplimentară pentru ovine și caprine

                  7 184

                  200

                  Primă pentru vacile care alăptează

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Completare la prima pentru vacile care alăptează

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

      ANEXA II

         Plafoane bugetare pentru ajutorul specific prevăzut la articolul 68 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

         Anul calendaristic 2013

                  Stat membru

                  (mii EUR)

                  Belgia

                  8 600

                  Bulgaria

                  28 500

                  Republica Cehă

                  31 826

                  Danemarca

                  40 975

                  Estonia

                  1 253

                  Irlanda

                  25 000

                  Spania

                  248 054

                  Franța

                  478 600

                  Italia

                  321 950

                  Letonia

                  5 130

                  Lituania

                  13 304

                  Ungaria

                  131 898

                  Țările de Jos

                  38 900

                  Austria

                  13 900

                  Polonia

                  106 558

                  Portugalia

                  34 111

                  România

                  44 257

                  Slovenia

                  14 424

                  Slovacia

                  13 500

                  Finlanda

                  57 055

                  Suedia

                  3 469

                  Regatul Unit

                  29 800

                  Cuantumuri notificate de statele membre în vederea acordării ajutorului menționat la articolul 68 alineatul (1) litera (c), care sunt incluse în plafonul pentru schema de plată unică.
                  Slovenia: 5 800 000 EUR

      ANEXA III

         Plafoane bugetare pentru ajutorul prevăzut la articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii), (iii) și (iv) și la articolul 68 alineatul (1) literele (b) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

         Anul calendaristic 2013

                  Stat membru

                  (mii EUR)

                  Belgia

                  4 461

                  Bulgaria

                  28 500

                  Republica Cehă

                  31 826

                  Danemarca

                  17 075

                  Estonia

                  1 253

                  Irlanda

                  25 000

                  Spania

                  179 954

                  Franța

                  297 600

                  Italia

                  152 950

                  Letonia

                  5 130

                  Lituania

                  13 304

                  Ungaria

                  46 164

                  Țările de Jos

                  31 420

                  Austria

                  13 900

                  Polonia

                  106 558

                  Portugalia

                  21 210

                  România

                  44 257

                  Slovenia

                  8 624

                  Slovacia

                  13 500

                  Finlanda

                  57 055

                  Suedia

                  3 469

                  Regatul Unit

                  29 800

      ANEXA IV

         Cuantumuri pe care statele membre le utilizează în conformitate cu articolul 69 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru acordarea ajutorului specific prevăzut la articolul 68 alineatul (1) din regulamentul respectiv

         Anul calendaristic 2013

                  Stat membru

                  (mii EUR)

                  Belgia

                  8 600

                  Danemarca

                  23 250

                  Irlanda

                  23 900

                  Spania

                  144 390

                  Franța

                  84 000

                  Italia

                  144 900

                  Țările de Jos

                  31 700

                  Austria

                  11 900

                  Portugalia

                  21 700

                  Slovenia

                  5 800

                  Finlanda

                  6 190

      ANEXA V

         Plafoane bugetare pentru schema de plată unică

         Anul calendaristic 2013

                  Stat membru

                  (mii EUR)

                  Belgia

                  517 901

                  Danemarca

                  1 031 277

                  Germania

                  5 852 938

                  Irlanda

                  1 339 769

                  Grecia

                  2 233 227

                  Spania

                  4 913 824

                  Franța

                  7 607 272

                  Italia

                  4 202 935

                  Luxemburg

                  37 671

                  Malta

                  5 503

                  Țările de Jos

                  890 551

                  Austria

                  679 111

                  Portugalia

                  476 907

                  Slovenia

                  141 450

                  Finlanda

                  518 883

                  Suedia

                  767 437

                  Regatul Unit

                  3 958 242

      ANEXA VI

         Pachete financiare anuale pentru schema de plată unică pe suprafață

         Anul calendaristic 2013

                  Stat membru

                  (mii EUR)

                  Bulgaria

                  553 245

                  Republica Cehă

                  832 828

                  Estonia

                  99 912

                  Cipru

                  53 499

                  Letonia

                  138 041

                  Lituania

                  356 545

                  Ungaria

                  1 140 921

                  Polonia

                  2 760 813

                  România

                  1 213 143

                  Slovacia

                  354 697

      ANEXA VII

         Cuantumul maxim al fondurilor puse la dispoziția statelor membre pentru acordarea plăților separate pentru zahăr menționate la articolul 126 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

         Anul calendaristic 2013

                  Stat membru

                  (mii EUR)

                  Republica Cehă

                  44 245

                  Letonia

                  3 308

                  Lituania

                  10 260

                  Ungaria

                  41 010

                  Polonia

                  159 392

                  România

                  7 072

                  Slovacia

                  19 289

      ANEXA VIII

         Cuantumul maxim al fondurilor puse la dispoziția statelor membre pentru acordarea plăților separate pentru fructe și legume menționate la articolul 127 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

         Anul calendaristic 2013

                  Stat membru

                  (mii EUR)

                  Republica Cehă

                  414

                  Ungaria

                  4 756

                  Polonia

                  6 715

                  Slovacia

                  690

      ANEXA IX

         Cuantumul maxim al fondurilor puse la dispoziția statelor membre pentru acordarea plăților separate pentru fructe de tip bacă menționate la articolul 129 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009

         Anul calendaristic 2013

                  Stat membru

                  (mii EUR)

                  Bulgaria

                  226

                  Ungaria

                  391

                  Polonia

                  11 040


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 953/2014 al Comisiei din 5 septembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               6.9.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 267/2

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 953/2014 AL COMISIEI
   din 5 septembrie 2014
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 5 septembrie 2014.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  MK

                  59,1

                  ZZ

                  59,1

                  0707 00 05

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  124,2

                  0709 93 10

                  TR

                  123,8

                  ZZ

                  123,8

                  0805 50 10

                  AR

                  173,1

                  BR

                  100,4

                  CL

                  209,3

                  IL

                  182,0

                  TR

                  227,6

                  UY

                  152,4

                  ZA

                  161,3

                  ZZ

                  172,3

                  0806 10 10

                  BR

                  163,5

                  TR

                  120,4

                  ZZ

                  142,0

                  0808 10 80

                  BR

                  63,0

                  CL

                  100,4

                  CN

                  120,7

                  NZ

                  122,1

                  US

                  129,1

                  ZA

                  130,0

                  ZZ

                  110,9

                  0808 30 90

                  CN

                  92,5

                  TR

                  123,8

                  XS

                  48,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  91,3

                  0809 30

                  TR

                  135,5

                  ZZ

                  135,5

                  0809 40 05

                  BA

                  34,7

                  MK

                  41,9

                  ZZ

                  38,3

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/12 al Comisiei din 6 ianuarie 2016 privind încheierea reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză

text:
               7.1.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 4/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/12 AL COMISIEI
   din 6 ianuarie 2016
   privind încheierea reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”), în special articolul 19 alineatul (3),
   întrucât:
   1.   Măsuri în vigoare

               (1)

               Prin Regulamentul (UE) nr. 513/2013 (3), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin (denumite în continuare „module”) și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”).

               (2)

               Un grup de producători-exportatori a mandatat Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice (denumită în continuare „CCCME”) să prezinte Comisiei un angajament de preț în numele lor, ceea ce CCCME a făcut. Din termenii respectivului angajament de preț reiese în mod clar că acesta constituie un pachet de angajamente de preț individuale pentru fiecare producător-exportator, care este, din motive practice de administrare, coordonat de CCCME.

               (3)

               Prin Decizia 2013/423/UE (4), Comisia a acceptat respectivul angajament de preț în ceea ce privește taxa antidumping provizorie. Prin Regulamentul (UE) nr. 748/2013 (5), Comisia a modificat Regulamentul (UE) nr. 513/2013 pentru a introduce modificările tehnice necesare ca urmare a acceptării angajamentului în ceea ce privește taxa antidumping provizorie.

               (4)

               Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1238/2013 (6), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile în Uniune de module și de celule originare sau expediate din China (denumite în continuare „produsul în cauză”). Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1239/2013 (7), Consiliul a instituit, de asemenea, o taxă compensatorie definitivă la importurile în Uniune ale produsului în cauză.

               (5)

               În urma notificării unei versiuni modificate a angajamentului de preț de către un grup de producători-exportatori (denumiți în continuare „producătorii-exportatori”) și CCCME, Comisia a confirmat, prin Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE (8), acceptarea angajamentului de preț astfel cum a fost modificat (denumit în continuare „angajamentul”) pentru perioada de aplicare a măsurilor definitive.

               (6)

               Prin Decizia de punere în aplicare 2014/657/UE (9), Comisia a acceptat o propunere din partea grupului de producători-exportatori, formulată împreună cu CCCME, pentru clarificări referitoare la punerea în aplicare a angajamentului în ceea ce privește produsele în cauză care fac obiectul angajamentului, și anume module și celule originare sau expediate din China, încadrate în prezent la codurile NC ex 8541 40 90 (codurile TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 și 8541409039), fabricate de către producătorii-exportatori (denumite în continuare „produsul vizat”).

               (7)

               Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/866 (10), Comisia a retras acceptarea angajamentului pentru trei producători-exportatori. Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1403 (11), Comisia a retras acceptarea angajamentului pentru un alt producător-exportator.

               (8)

               Măsurile antidumping și compensatorii vizate în considerentul 4 de mai sus, împreună cu angajamentul și deciziile legate de acesta menționate în considerentele 3, 5 și 6 de mai sus, sunt denumite în continuare în mod colectiv „măsurile în vigoare”.

         2.   Dispoziții relevante ale angajamentului

               (9)

               În temeiul angajamentului de preț acceptat de Comisie, prețul minim la import (denumit în continuare „PMI”) al produsului vizat este ajustat trimestrial în funcție de prețurile la vedere internaționale ale modulelor, inclusiv prețurile chineze, astfel cum sunt raportate în baza de date Bloomberg (denumite în continuare „valoarea de referință existentă”).

               (10)

               De asemenea, în temeiul angajamentului, „prețurile la vedere, cu excepția prețurilor chineze, pot fi utilizate ca valoare de referință, dacă acestea sunt puse la dispoziție de baza de date Bloomberg”.

         3.   Cererea de reexaminare intermediară parțială

               (11)

               La 29 ianuarie 2015, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială din partea EU ProSun (denumită în continuare „solicitantul”), o asociație de producători de module și celule din Uniune. Obiectul cererii s-a limitat la valoarea de referință utilizată ca referință pentru mecanismul de ajustare a PMI stabilit în angajament.

               (12)

               Cererea s-a bazat pe faptul că valoarea de referință existentă nu mai este reprezentativă pentru evoluția prețurilor modulelor. Solicitantul a furnizat următoarele elemente de probă suficiente care demonstrează că circumstanțele care au stat la baza acceptării valorii de referință existente s-au schimbat și că aceste schimbări au avut un caracter durabil:

                           (a)

                           numărul respondenților chinezi care raportează date privind prețurile care au fost incluse în valoarea de referință existentă a crescut în mod semnificativ de la acceptarea angajamentului, și în special de la începutul anului 2014;

                           (b)

                           în consecință, ponderea respondenților chinezi în valoarea de referință existentă a crescut și a avut un efect semnificativ asupra evoluției acestei valori de referință;

                           (c)

                           în plus, prețurile raportate de respondenții chinezi au fost întotdeauna mai mici decât prețurile raportate de alți respondenți.

               (13)

               Potrivit solicitantului, aceste elemente de probă au demonstrat că valoarea de referință existentă nu mai este reprezentativă pentru evoluția prețurilor modulelor. Prin urmare, solicitantul a cerut înlocuirea valorii de referință existente pentru mecanismul de ajustare a PMI prin subseria prețurilor medii internaționale (subseria „International Average”) publicată de Bloomberg, care exclude prețurile raportate de respondenții chinezi.

         4.   Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale

               (14)

               În urma informării statelor membre, Comisia a stabilit că există suficiente elemente de probă pentru a deschide o reexaminare intermediară parțială, limitată la valoarea de referință utilizată ca referință pentru mecanismul de ajustare a PMI.

               (15)

               Scopul acestei reexaminări constă în a analiza dacă valoarea de referință existentă mai este reprezentativă pentru evoluția prețurilor modulelor și, prin urmare, dacă îndeplinește în continuare obiectivul său, astfel cum este prevăzut în măsurile în vigoare.

               (16)

               Guvernul chinez a fost invitat la consultări premergătoare deschiderii reexaminării în conformitate cu regulamentul antisubvenție de bază, iar aceste consultări au avut loc.

               (17)

               La 5 mai 2015, Comisia a deschis această reexaminare intermediară parțială a măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază și al articolului 19 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (12).

         5.   Părți vizate de anchetă

               (18)

               Comisia a trimis un chestionar către Bloomberg New Energy Finance (în continuare „Bloomberg”) pentru a obține informațiile necesare anchetei.

               (19)

               Comisia a invitat, de asemenea, respondenții care au raportat către Bloomberg prețuri ale modulelor să se prezinte, să furnizeze Comisiei datele transmise către Bloomberg și să-și facă cunoscut punctul de vedere în ceea ce privește reexaminarea.

               (20)

               Părțile interesate au avut ocazia de a face observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

         6.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

               (21)

               Comisia a primit un răspuns din partea Bloomberg la chestionarul său. De asemenea, Comisia a primit observații din partea mai multor respondenți care au raportat către Bloomberg prețuri ale modulelor, precum și manifestări ale interesului față de reexaminare de la diverse părți din Uniune și din afara acesteia.

               (22)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru reexaminare. S-au efectuat vizite de verificare la sediile Bloomberg din Zürich, Elveția și din Hong Kong, RAS Hong Kong, China.

         7.   Ancheta

               (23)

               Comisia a analizat dacă valoarea de referință existentă mai este reprezentativă pentru evoluția prețurilor modulelor și, prin urmare, dacă îndeplinește în continuare obiectivele sale, astfel cum sunt prevăzute în măsurile în vigoare.

         7.1.   Valoarea de referință existentă și subseriile acesteia

               (24)

               Valoarea de referință existentă este seria de prețuri „Average all” (seria tuturor prețurilor medii), care constă în prețurile la vedere ale modulelor raportate la nivel mondial. Bloomberg publică, de asemenea, două subserii ale seriei de prețuri „Average all” pentru prețurile la vedere ale modulelor, care sunt relevante pentru această anchetă, și anume:

                           (a)

                           subseria prețurilor medii chineze („Chinese Average”), care conține prețuri raportate de respondenți chinezi; și

                           (b)

                           subseria prețurilor medii internaționale („International Average”), care conține toate celelalte prețuri raportate.

               (25)

               În general, datele pentru seria de prețuri și subseriile de prețuri menționate sunt colectate și publicate săptămânal. Toate seriile sunt publicate în USD. Toate cotațiile sunt verificate în mod regulat de către specialiști ai Bloomberg în domeniul energiei solare, care pot lua legătura cu orice respondent pentru a obține clarificări referitoare la o cotație în cazul în care respondentul respectiv prezintă frecvent date în afara intervalelor definite sau pare a încerca să distorsioneze rezultatele finale.

               (26)

               Bloomberg calculează prețul mediu pe săptămână, cu condiția să fi primit cel puțin trei cotații. În cazul în care un respondent prezintă mai multe cotații, Bloomberg calculează media acestora și le consideră a fi o cotație.

               (27)

               Pentru a evita cotațiile neobișnuit de ridicate sau neobișnuit de scăzute, Bloomberg semnalează analiștilor în mod automat toate cotațiile situate cu 20 % peste sau sub media perioadei selectate, iar analiștii solicită în acest caz clarificări din partea participanților vizați. Analiștii vor decide dacă să includă sau nu cotația respectivă. Media se calculează apoi utilizându-se restul cotațiilor.

               (28)

               Toți respondenții trebuie să fie activi în fabricarea sau achiziția de module, iar Bloomberg trebuie să aprobe participarea acestora manual înainte ca aceștia să poată contribui prin prezentarea cotațiilor lor.

         7.2.   Creșterea numărului și a proporției respondenților chinezi

               (29)

               Solicitantul a afirmat că numărul respondenților chinezi incluși în valoarea de referință existentă a crescut în mod semnificativ de la acceptarea angajamentului, și în special de la începutul anului 2014.

               (30)

               Solicitantul a afirmat, în continuare, că „participarea respondenților chinezi în raport cu participarea globală la raportarea prețurilor către Bloomberg s-a triplat cu aproximație din 2013 și participarea sporită a influențat puternic evoluția [valorii de referință existente] în 2014”.

               (31)

               Deși solicitantul a furnizat informații complete pentru anii 2013 și 2014 în cerere, argumentele sale s-au bazat în mod exclusiv pe o comparație între două perioade de trei luni izolate, și anume perioada dintre mai și iulie 2013 și cea dintre octombrie și decembrie 2014.

               (32)

               Comisia a luat în considerare toate datele de participare săptămânală pentru 2013 și 2014 prezentate de solicitant și a analizat datele prin agregarea numărului de participanți în cadrul trimestrelor calendaristice. Procedând astfel, Comisia a făcut următoarele constatări:

                           (a)

                           într-adevăr, numărul mediu de respondenți chinezi per trimestru incluși în valoarea de referință existentă a crescut cu aproximativ 20 de respondenți (56 %) între 2013 și 2014;

                           (b)

                           această evoluție a fost însoțită de o scădere paralelă a numărului mediu de respondenți care nu sunt de origine chineză per trimestru, de peste 100 de respondenți (– 46 %) între 2013 și 2014.

               (33)

               Prin urmare, creșterea proporției respondenților chinezi incluși în valoarea de referință existentă s-a datorat atât scăderii numărului de respondenți care nu sunt de origine chineză, cât și creșterii numărului de respondenți chinezi.

               (34)

               În plus, proporția respondenților chinezi a crescut de la un nivel relativ scăzut la un nivel care reflectă mai bine ponderea Chinei pe piața mondială a energiei solare. Astfel cum relatează Bloomberg, producția chineză de celule și module fotovoltaice din 2014 este estimată la 78 % din producția mondială.

               (35)

               Graficul 1 de mai jos arată participarea agregată a respondenților la valoarea de referință existentă și la cele două subserii ale acesteia, pe trimestre.

                  Surse: Cererea de reexaminare.

         7.3.   Evoluția prețurilor chineze și a prețurilor excluzând prețurile chineze

               (36)

               Solicitantul a afirmat că subseria de prețuri „Chinese Average” a conținut întotdeauna prețuri mai mici decât subseria de prețuri „International Average”. Comisia remarcă faptul că, într-adevăr, subseria de prețuri „Chinese Average” a conținut întotdeauna prețuri mai mici decât subseria de prețuri „International Average”.

               (37)

               Solicitantul a mai susținut că subseria de prețuri „International Average”„[…] [a] rămas în esență stabilă de la acceptarea [angajamentului]”.

               (38)

               Ancheta a arătat că, în mod contrar afirmației solicitantului, subseria de prețuri „International Average” nu a rămas stabilă de la acceptarea angajamentului. În realitate, în 2013 și 2014, subseriile de prețuri „International Average” și „Chinese Average” au urmat tendințe similare (în general, în limita a ± 0,01 USD). Graficul 2 de mai jos ilustrează cele două subserii în comparație cu seria de prețuri „Average all” de la începutul anului 2013 până la sfârșitul anului 2014.

                  Surse: Bloomberg, ancheta.

         7.4.   Niciun efect substanțial de scădere asupra valorii de referință existente

               (39)

               Argumentele solicitantului prezentate în secțiunile 7.2 și 7.3 de mai sus l-au determinat pe acesta să concluzioneze că atât numărul crescut al respondenților chinezi, cât și creșterea proporției lor în seria de prețuri „Average all” a avut un „impact substanțial de scădere” asupra valorii de referință existente. Prin urmare, deoarece s-au bazat pe valoarea de referință existentă, ajustările PMI de până acum au reflectat în esență numărul crescut al respondenților chinezi care raportează către Bloomberg prețuri mai mici.

               (40)

               Comisia a verificat toate elementele de probă relevante și documentate în mod corespunzător colectate în timpul anchetei. Constatările anchetei sunt cele care reies din secțiunile 7.2 și 7.3 de mai sus, și anume:

                           (a)

                           în primul rând, s-a înregistrat o creștere a numărului de respondenți chinezi care transmit date spre a fi publicate în subseria de prețuri „Chinese Average”;

                           (b)

                           în al doilea rând, astfel cum se arată în graficul 1 de mai sus, această creștere a respondenților chinezi a fost însoțită de o scădere mai semnificativă a numărului de respondenți care nu sunt de origine chineză;

                           (c)

                           în al treilea rând, creșterea proporției respondenților chinezi se datorează atât creșterii numărului de respondenți chinezi, cât și unei scăderi a numărului de respondenți care nu sunt de origine chineză;

                           (d)

                           în al patrulea rând, proporția respondenților chinezi a crescut de la un nivel relativ scăzut la un nivel care reflectă mai bine ponderea Chinei pe piața mondială a energiei solare; și

                           (e)

                           în cele din urmă, astfel cum se arată în graficul 2, subseriile de prețuri ale valorii de referință existente „Chinese Average” și „International Average” au urmat tendințe similare în 2013 și 2014.

         7.5.   Concluzii

               (41)

               Comisia concluzionează că:

                           (a)

                           valoarea de referință existentă rămâne reprezentativă pentru evoluția prețurilor mondiale ale modulelor, deoarece include prețurile prezentate de respondenții chinezi;

                           (b)

                           și deoarece ambele subserii au avut evoluții care au urmat tendințe similare, ceea ce înseamnă că subseria de prețuri „Chinese Average” conține într-adevăr prețuri mai mici decât subseria de prețuri „International Average”, însă subseria „Chinese Average” nu a scăzut mai repede decât subseria „International Average”; și, prin urmare,

                           (c)

                           proporția respondenților chinezi incluși în valoarea de referință existentă a crescut la un nivel care reflectă mai bine ponderea producătorilor chinezi pe piața mondială a energiei solare;

                           (d)

                           prin urmare, valoarea de referință existentă îndeplinește în continuare obiectivul său, astfel cum este prevăzut în măsurile în vigoare.

               (42)

               Prin urmare, Comisia a concluzionat că această reexaminare trebuie încheiată.

         7.6.   Observații comunicate în scris

               (43)

               Constatările anchetei au fost comunicate părților interesate. Acestea au avut posibilitatea de a fi audiate și de a formula observații în conformitate cu articolul 20 din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 30 din regulamentul antisubvenție de bază. Solicitantul și guvernul Republicii Populare Chineze au prezentat observații.

      Observațiile solicitantului

               (44)

               În primul rând, solicitantul a afirmat că „deși nivelul participării respondenților chinezi la indicele Bloomberg a crescut substanțial […], ponderea chineză pe piața globală nu s-a schimbat sau s-a schimbat doar într-o mică măsură, ceea ce înseamnă că evoluția înregistrată, pentru perioada respectivă, în cadrul indicelui prețurilor «Average all» al Bloomberg nu a reflectat realitatea evoluției ponderii pe piața globală”.

               (45)

               Comisia recunoaște faptul că, într-adevăr, ponderea chineză pe piața globală nu s-a schimbat substanțial în perioada 2013-2014. Cu toate acestea, acest fapt nu face decât să sprijine concluzia potrivit căreia reprezentativitatea valorii de referință existente a fost ameliorată, din motivele deja menționate în considerentul 34. De asemenea, însuși obiectivul acestei serii de prețuri constă în a reflecta evoluția prețurilor, și nu evoluția cotelor de piață.

               (46)

               În al doilea rând, solicitantul a afirmat că „a existat o scădere substanțială în cadrul subseriei de prețuri «Chinese Average», care conținea deja prețuri cu mult mai mici decât subseria de prețuri «International Average»” și că „scăderea respectivă a prețurilor a fost cu peste 5 % mai mare decât scăderea prețurilor în cursul aceleiași perioade din cadrul subseriei de prețuri «International Average»”.

               (47)

               Comisia remarcă faptul că, atunci când se ia în considerare întreaga perioadă 2013-2014 (care a fost perioada la care se referă datele prezentate de solicitant), această afirmație este incorectă din punct de vedere faptic. De fapt, niciuna dintre cele trei serii de prețuri vizate nu a înregistrat o tendință clară de scădere în 2013 și 2014, astfel cum este ilustrat în graficul 2 din considerentul 38 și în tabelul 1 de mai jos.

               (48)

               În mod contrar afirmației solicitantului, punctele de plecare și, respectiv, punctele finale pentru aceste trei serii de prețuri sunt foarte apropiate (divergența maximă înregistrată a fost de 0,01 USD în plus și de 0,02 USD în minus) și toate cele trei serii de prețuri au înregistrat fluctuații ascendente și descendente pe parcursul perioadei. Fluctuațiile respective au urmat o traiectorie similară, punctul maxim fiind atins în trimestrele T3 și T4 din 2013. De asemenea, diferențele dintre punctul de date maxim și cel minim sunt comparabile (0,09 USD pentru seria de prețuri „Average all”, 0,06 USD pentru subseria de prețuri „International Average” și 0,08 USD pentru subseria de prețuri „Chinese Average”).

                  Tabelul 1

                  Datele privind seriile de prețuri medii în USD per watt 2013-2014

                           Trimestru

                              „Average all”

                              „International Average”

                              „Chinese Average”

                           T1 2013

                           0,81

                           0,83

                           0,71

                           T2 2013

                           0,85

                           0,86

                           0,74

                           T3 2013

                           0,86

                           0,87

                           0,77

                           T4 2013

                           0,88

                           0,89

                           0,77

                           T1 2014

                           0,84

                           0,88

                           0,73

                           T2 2014

                           0,83

                           0,87

                           0,76

                           T3 2014

                           0,83

                           0,87

                           0,72

                           T4 2014

                           0,79

                           0,84

                           0,69

                              Surse: Bloomberg, ancheta.

               (49)

               Pe baza acestor cifre, nu există niciun indiciu care să sugereze că o manipulare a indicelui ar fi avut succes. Este adevărat că, în urma unei participări mai ridicate a societăților chineze, subseria de prețuri „Average all” a înregistrat o scădere puțin mai abruptă decât subseria de prețuri „International Average”. Cu toate acestea, această constatare nu poate pune sub semnul îndoielii caracterul adecvat al utilizării seriei de prețuri „Average all”. În schimb, constatarea aceasta este pur și simplu o consecință logică a faptului că datele introduse în seria de prețuri respectivă sunt actualmente mai reprezentative pentru ponderea Chinei pe piața mondială decât erau inițial. Cu alte cuvinte: în prezent, seria de prețuri „Average all” își îndeplinește obiectivul chiar mai bine decât atunci când a fost introdusă.

               (50)

               Afirmația potrivit căreia scăderea prețurilor din cadrul subseriei de prețuri „Chinese Average” a fost cu peste 5 % mai mare decât scăderea prețurilor din cadrul subseriei de prețuri „International Average” este, de asemenea, incorectă. Într-adevăr, subseria „Chinese Average” a scăzut cu 2,8 %, în timp ce subseria „International Average” a crescut cu 1,2 %. Din aceasta rezultă o diferență combinată de 4 %.

               (51)

               Mai mult, Comisia constată din nou faptul că argumentul solicitantului se bazează exclusiv pe o comparație a două trimestre izolate, și anume T3 2013 și T4 2014. Analiza Comisiei ia în considerare evoluția seriei de prețuri în cursul anilor 2013 și 2014, și anume întreaga perioadă pentru care solicitantul a prezentat informații în cererea sa.

               (52)

               Solicitantul a susținut că „[…] numărul crescând de respondenți chinezi a condus în mod inevitabil la o scădere a valorii de referință existente dincolo de nivelul la care s-ar afla dacă numărul respondenților chinezi nu ar fi crescut”.

               (53)

               Comisia respinge acest argument, deoarece solicitantul nu a furnizat nici în acest caz nicio dovadă pentru a justifica afirmația sa.

               (54)

               Solicitantul a susținut că Comisia nu a analizat „[…] efectul creșterii participării respondenților chinezi asupra valorii de referință [existente] […]” și nici „[…] efectul asupra prețurilor al schimbării totale a proporției și efectul asupra prețurilor determinat de cele două componente în mod individual […]”. De asemenea, solicitantul a susținut că Comisia nu a analizat „[…] dacă au existat, în afara raportării sporite a prețurilor chineze, alți factori care ar putea fi responsabili pentru rezultatul respectiv”.

               (55)

               Comisia respinge această afirmație, deoarece a realizat o astfel de analiză, iar concluzia acesteia este prezentată în secțiunile 7.2 și 7.3 de mai sus.

               (56)

               În plus, solicitantul a afirmat că Comisia nu a analizat „[…] dacă utilizarea subseriei de prețuri «International Average» ca valoare de referință ar fi condus la cu totul alt rezultat decât utilizarea valorii de referință existente în cursul perioadei în cauză”. Solicitantul cere, de asemenea, efectuarea unei astfel de analize.

               (57)

               Comisia respinge atât acest argument, cât și cererea aferentă, întrucât acestea nu se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei reexaminări intermediare, care a fost stabilit în avizul de deschidere și menționat din nou în considerentul 15. Obiectivul prezentei reexaminări nu constă în a examina dacă utilizarea altor valori de referință ar fi condus la cu totul alt rezultat decât utilizarea valorii de referință existente în cursul perioadei în cauză.

               (58)

               Comisia subliniază faptul că o valoare de referință adecvată ar trebui să fie obiectivă, transparentă și bazată pe o acoperire cât mai largă. În acest caz, excluderea producătorilor chinezi, care reprezintă 78 % din piața mondială a energiei solare, nu poate fi justificată.

               (59)

               Solicitantul a afirmat că a patra constatare din considerentul 40 de mai sus „recunoaște în mod tacit lipsa de reprezentativitate a indicelui valorii de referință [existente] la începutul angajamentului [UT – untertaking], ceea ce în sine ar constitui un motiv suficient pentru a trece la o valoare de referință diferită, întrucât trimestrul anterior intrării în vigoare a angajamentului continuă să fie perioada de referință de bază”. În plus, solicitantul a afirmat că „simpla includere a prețurilor raportate de respondenții chinezi nu garantează, în sine, reprezentativitatea valorii de referință existente în ceea ce privește prețurile mondiale ale modulelor”.

               (60)

               Comisia respinge acest argument, întrucât creșterea proporției respondenților chinezi incluși în valoarea de referință existentă nu a făcut decât să amelioreze reprezentativitatea acesteia, având în vedere că reflectă mai bine ponderea producătorilor chinezi pe piața mondială a energiei solare.

               (61)

               În cele din urmă, solicitantul a cerut Comisiei să continue ancheta, având în vedere colectarea unor date suplimentare. Cu toate acestea, solicitantul nu a furnizat alte date noi în afara celor din cererea de reexaminare, menționate în considerentul 12 de mai sus. În consecință, Comisia nu are nicio bază pentru a continua ancheta.

      Observațiile guvernului Republicii Populare Chineze

               (62)

               Guvernul Republicii Populare Chineze a prezentat doar observații care au sprijinit suplimentar concluzia Comisiei de a încheia prezenta reexaminare.

         7.7.   Concluzie cu privire la observațiile comunicate în scris și la reexaminare

               (63)

               În ciuda observațiilor de mai sus ale părților interesate, constatările Comisiei în urma acestei anchete sunt menținute. Prin urmare, Comisia încheie această reexaminare.

               (64)

               Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 și articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză se încheie.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 6 ianuarie 2016.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

      (3)  JO L 152, 5.6.2013, p. 5.

      (4)  JO L 209, 3.8.2013, p. 26.

      (5)  JO L 209, 3.8.2013, p. 1.

      (6)  JO L 325, 5.12.2013, p. 1.

      (7)  JO L 325, 5.12.2013, p. 66.

      (8)  JO L 325, 5.12.2013, p. 214.

      (9)  JO L 270, 11.9.2014, p. 6.

      (10)  JO L 139, 5.6.2015, p. 30.

      (11)  JO L 218, 19.8.2015, p. 1.

      (12)  JO C 147, 5.5.2015, p. 4.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/36 al Comisiei din 12 ianuarie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               13.1.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 7/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/36 AL COMISIEI
   din 12 ianuarie 2015
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 12 ianuarie 2015.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ

         Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0702 00 00

                  AL

                  63,0

                  EG

                  164,2

                  IL

                  103,8

                  MA

                  103,8

                  TN

                  130,5

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  116,3

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  73,2

                  TR

                  168,0

                  ZZ

                  161,0

                  0808 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  144,6

                  SN

                  80,8

                  TR

                  158,9

                  ZZ

                  144,0

                  0805 10 20

                  EG

                  40,0

                  MA

                  56,4

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  36,7

                  ZZ

                  49,5

                  0805 20 10

                  MA

                  71,9

                  ZZ

                  71,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  93,3

                  JM

                  118,8

                  KR

                  152,3

                  MA

                  82,2

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  103,5

                  0805 50 10

                  TR

                  67,8

                  ZZ

                  67,8

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  65,5

                  CL

                  89,4

                  US

                  133,7

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  120,0

                  0808 30 90

                  US

                  140,6

                  ZZ

                  140,6

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 886/2014 al Comisiei din 13 august 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

text:
               14.8.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 242/27

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 886/2014 AL COMISIEI
   din 13 august 2014
   de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
   având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

               (2)

               Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 13 august 2014.

            Pentru Comisie,

            pentru președinte

         Jerzy PLEWA

            Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

      (1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

      (2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

      ANEXĂ
      Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

                  (EUR/100 kg)

                  Codul NC

                  Codul țării terțe (1)

                  Valoarea forfetară de import

                  0707 00 05

                  TR

                  81,4

                  ZZ

                  81,4

                  0709 93 10

                  TR

                  99,6

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  AR

                  158,9

                  CL

                  209,1

                  TR

                  74,0

                  UY

                  129,8

                  ZA

                  144,7

                  ZZ

                  143,3

                  0806 10 10

                  BR

                  184,0

                  EG

                  209,1

                  MA

                  171,3

                  MX

                  246,5

                  TR

                  156,9

                  ZZ

                  193,9

                  0808 10 80

                  AR

                  89,3

                  BR

                  96,2

                  CL

                  107,3

                  CN

                  120,6

                  NZ

                  117,6

                  US

                  142,8

                  ZA

                  113,5

                  ZZ

                  112,5

                  0808 30 90

                  AR

                  217,5

                  CL

                  84,2

                  TR

                  142,5

                  ZA

                  84,6

                  ZZ

                  132,2

                  0809 30

                  MK

                  67,3

                  TR

                  134,9

                  ZZ

                  101,1

                  0809 40 05

                  BA

                  43,4

                  MK

                  49,3

                  TR

                  127,6

                  ZA

                  204,6

                  ZZ

                  106,7

         (1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.