title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1693 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză

text:
                  10.10.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 259/15

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1693 AL COMISIEI
         din 9 octombrie 2019
         de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 7,
         după consultarea statelor membre,
         întrucât:
         1.   PROCEDURĂ

         1.1.   Deschiderea procedurii

                     (1)

                     La 15 februarie 2019, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de roți din oțel (denumite în continuare „RO”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

                     (2)

                     Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2019 de Asociația Fabricanților de Roți din Europa (denumită în continuare „EUWA” sau „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de roți din oțel a Uniunii. Plângerea a conținut dovezi privind existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

                     (3)

                     În urma avizului de deschidere, Comisia a primit o serie de întrebări și observații cu privire la definiția produsului în cauză. În acest sens, Comisia a clarificat definiția produsului în avizul de modificare a avizului de deschidere (3).

                     (4)

                     În temeiul articolului 14 alineatul (5a) din regulamentul de bază, Comisia înregistrează importurile care fac obiectul unei anchete antidumping în perioada de informare prealabilă, cu excepția cazului în care are suficiente dovezi că anumite cerințe nu sunt îndeplinite. Una dintre aceste cerințe, astfel cum este menționată la articolul 10 alineatul (4) litera (d) din regulamentul de bază, este aceea de a exista o creștere substanțială a importurilor, suplimentară față de nivelul importurilor care a cauzat prejudicii în perioada de anchetă. Conform datelor Eurostat, importurile de RO din RPC, în kilograme, au scăzut cu 72 % în primele patru luni de după deschiderea anchetei (mai exact, din martie până în iunie 2019), comparativ cu aceeași perioadă a anului 2018, și cu 74 % în raport cu media pe cele patru luni corespunzătoare din perioada de anchetă (2018 – a se vedea considerentul 23). Comisia observă, de asemenea, că baza de date „Surveillance 2” indică o scădere puternică similară a volumului importurilor produsului în cauză. Prin urmare, Comisia nu a supus importurile produsului în cauză înregistrării în temeiul articolului 14 alineatul (5a) din regulamentul de bază, întrucât cea de a doua condiție de fond de la articolul 10 alineatul (4), adică o creștere substanțială suplimentară a importurilor, nu a fost îndeplinită.

               1.2.   Părțile interesate

                     (5)

                     În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, alți producători din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din RPC, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

                     (6)

                     Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

               1.3.   Eșantionarea

                     (7)

                     În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

               1.3.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

                     (8)

                     În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a decis să își limiteze ancheta la un număr rezonabil de producători din Uniune prin aplicarea eșantionării și că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza informațiilor disponibile Comisiei în etapa de deschidere. Acesta s-a bazat pe volumul producției și al vânzărilor produsului similar în UE în perioada de anchetă. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion, situați în trei state membre diferite, au reprezentat peste 35 % din totalul estimat al volumului de producție și de vânzări al produsului similar în UE. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Doar EUWA a prezentat observații și a solicitat să fie inclusă încă o societate, pentru a se îmbunătăți reprezentativitatea eșantionului. În urma acestor observații, Comisia a decis să adauge o societate. Cu toate acestea, respectivul producător din Uniune a refuzat să coopereze la anchetă. Eșantionul provizoriu format din trei producători din Uniune a fost astfel confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

                     (9)

                     Producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și ceilalți producători din Uniune care au participat la prezenta anchetă au solicitat Comisiei ca identitatea lor să rămână confidențială pe întreaga durată a procedurii, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază, de teama unor măsuri de retorsiune din partea unora dintre clienții lor. Având în vedere motivele justificate expuse în cerere, Comisia a acceptat să acorde anonimatul producătorilor din Uniune.

               1.3.2.   Eșantionarea importatorilor

                     (10)

                     Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

                     (11)

                     Doi importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate. Având în vedere numărul mic al acestora, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion.

               1.3.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

                     (12)

                     Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

                     (13)

                     27 de societăți din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Comisia a constatat că 20 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori pot fi incluși în eșantion. Șapte producători nu au raportat exporturi ale produsului în cauză către UE în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, nu au fost considerați admisibili pentru includerea în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei societăți care puteau face obiectul anchetei în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Criteriul de selecție a eșantionului a constat în cele mai mari volume de exporturi către Uniune, dar s-a luat în considerare și includerea în eșantion a tuturor tipurilor de RO (RO utilizate pentru autoturisme și vehicule comerciale).

                     (14)

                     În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. Nu au fost prezentate observații.

                     (15)

                     Ulterior, una dintre societățile incluse în eșantion a refuzat să coopereze și a fost înlocuită cu următorul producător-exportator în ordinea volumului exporturilor.

                     (16)

                     În urma vizitei de verificare, având în vedere deficiențele semnificative ale informațiilor furnizate de un producător-exportator inclus în eșantion, Comisia a decis să nu țină cont de aceste informații în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază (4).

                     (17)

                     În plus, ca urmare a excluderii anumitor tipuri de produse din domeniul de aplicare al prezentei anchete, astfel cum se prevede în secțiunea 2.3 de mai jos, unul dintre producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion nu a mai fost vizat de prezenta anchetă.

                     (18)

                     Având în vedere elementele de mai sus, eșantionul a fost redus la o singură societate, reprezentând aproximativ 20 % din exporturile produsului în cauză din China către Uniune în perioada de anchetă. Ținând seama de gradul de necooperare din cadrul eșantionului și de timpul insuficient pentru selectarea unui nou eșantion, Comisia a decis provizoriu, în temeiul articolului 17 alineatul (4) din regulamentul de bază, să aplice dispozițiile relevante ale articolului 18 din regulamentul de bază.

               1.4.   Examinarea individuală

                     (19)

                     Inițial, 10 dintre producătorii-exportatori care au returnat formularul de eșantionare au solicitat examinarea individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Comisia a publicat chestionarul online în ziua deschiderii procedurii. În plus, la anunțarea eșantionului, Comisia a informat producătorii-exportatori care nu au fost incluși în eșantion că trebuie să furnizeze un răspuns la chestionar dacă doresc să fie examinați individual. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a continuat procedura prin trimiterea răspunsului la chestionar. Prin urmare, nu s-a acordat nicio examinare individuală.

               1.5.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

                     (20)

                     Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Chestionarele pentru producătorii, importatorii, utilizatorii și producătorii-exportatori din Uniune au fost publicate online (5) în ziua deschiderii procedurii.

                     (21)

                     S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor trei producători din Uniune și a celor trei producători-exportatori incluși în eșantion. Un importator neafiliat a furnizat Comisiei un răspuns la chestionar, însă acest răspuns a fost incomplet, iar respectivul importator a încetat să coopereze la anchetă după ce i s-a solicitat să completeze răspunsul la chestionar. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC.

                     (22)

                     Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

                        Producători din Uniune

                                 —

                                 Societatea C, Uniunea Europeană;

                                 —

                                 Societatea E, Uniunea Europeană;

                                 —

                                 Societatea H, Uniunea Europeană.

                        Asociația producătorilor din Uniune

                                 —

                                 EUWA, Bruxelles, Belgia;

                        Producători-exportatori din RPC

                                 —

                                 Grupul Hangtong:

                                             —

                                             Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (producător), Taizhou, China;

                                             —

                                             Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (operator comercial), Ningbo, China;

                                             —

                                             Ningbo Wheelsky Company Limited (operator comercial offshore), Ningbo, China;

                                 —

                                 Grupul Xingmin:

                                             —

                                             Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd.(producător-exportator), Longkou, China;

                                             —

                                             Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (producător), Tangshan, China;

                                             —

                                             Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (producător), Xianning, China.

               1.6.   Perioada de anchetă și perioada examinată

                     (23)

                     Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2018 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

               1.7.   Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

                     (24)

                     Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la deschiderea anchetei, care indică existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

                     (25)

                     Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în avizul de deschidere, Comisia a invitat toți producătorii-exportatori din țara în cauză să furnizeze informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea RO. 23 de producători-exportatori au transmis informațiile relevante.

                     (26)

                     Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis, de asemenea, un chestionar autorităților chineze. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a determina existența distorsiunilor semnificative în RPC.

                     (27)

                     În avizul de deschidere, Comisia a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării acestui aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Un producător-exportator a prezentat observații cu privire la existența unor distorsiuni semnificative.

                     (28)

                     În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate.

                     (29)

                     La 6 martie 2019, Comisia a publicat o primă notă pentru dosar (denumită în continuare „nota din 6 martie 2019”) (6), prin care solicită opiniile părților interesate cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În această notă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate de către producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului în cauză. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat posibile țări reprezentative (și anume Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia).

                     (30)

                     Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a-și prezenta observațiile. Comisia a primit observații de la un producător-exportator și de la reclamant. Autoritățile chineze nu au prezentat observații.

                     (31)

                     Comisia a abordat observațiile primite cu privire la nota din 6 martie 2019 în cadrul unei a doua note, din 16 aprilie 2019, privind sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale (denumită în continuare „nota din 16 aprilie 2019”) (7). De asemenea, Comisia a stabilit lista factorilor de producție și a concluzionat că, în această etapă, Brazilia este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. În această etapă, nu a fost posibil să se stabilească o listă definitivă a codurilor SA la care ar trebui clasificați factorii de producție. Întrucât nu existau importuri clasificate la unele dintre posibilele coduri SA în Brazilia, Comisia a concluzionat în etapa respectivă că Turcia și Africa de Sud ar putea fi considerate, de asemenea, țări reprezentative adecvate. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații. Comisia a primit observații doar din partea reclamantului. Prezentul regulament abordează aceste observații.

               2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

         2.1.   Produsul în cauză

                     (32)

                     Produsul în cauză, astfel cum a fost modificat prin nota menționată în considerentul 3, constă în roți din oțel, indiferent dacă sunt însoțite sau nu de accesoriile lor și dacă sunt echipate sau nu cu anvelope, proiectate pentru

                                 —

                                 tractoare rutiere;

                                 —

                                 autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri;

                                 —

                                 autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale);

                                 —

                                 remorci, semiremorci, rulote și vehicule similare, fără propulsie mecanică,

                           originare din RPC, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 (codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097) (denumite în continuare „produsul în cauză”).

                     (33)

                     Următoarele produse sunt excluse:

                                 —

                                 roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10;

                                 —

                                 roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere;

                                 —

                                 părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel;

                                 —

                                 roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice].

               2.2.   Produsul similar

                     (34)

                     Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

                                 —

                                 produsul în cauză;

                                 —

                                 produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC;

                                 —

                                 produsul fabricat și vândut pe piața internă din Brazilia, care a fost utilizată ca țară reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază; și

                                 —

                                 produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

                     (35)

                     Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

               2.3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

                     (36)

                     Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a susținut că roțile din oțel concepute în mod specific pentru remorci de autoturisme și rulote care sunt clasificate la codul NC 8716 90 90, cu diametrul jantei mai mic sau egal cu 16 inchi, ar trebui excluse din definiția produsului, deoarece nu sunt fabricate în Uniune și nu au aceleași caracteristici tehnice de bază ca toate celelalte produse care se încadrează în definiția produsului.

                     (37)

                     În ceea ce privește caracteristicile tehnice, societatea în cauză a transmis că specificațiile pentru roțile de remorci de autoturisme și de rulote, în special în ceea ce privește rezistența (și, prin urmare, testarea), sunt mai mici decât cele pentru roțile de autoturisme. În plus, acestea trebuie să îndeplinească specificații particulare legate de cerințele implicate de sarcina mai mare și viteza mai mică pentru ca astfel de roți să fie vândute în Uniune. Acest lucru ar presupune, de asemenea, că o roată din oțel pentru o rulotă sau o remorcă folosită de un autoturism nu poate fi vândută și utilizată în mod legal ca o roată din oțel pentru autoturisme. De asemenea, societatea a precizat că roțile din oțel pentru rulote sau remorci utilizate de autoturisme trebuie să fie clasificate la codul NC 8716 90 90, în timp ce roțile din oțel pentru autoturisme ar trebui clasificate la poziția 8708.

                     (38)

                     Pe parcursul anchetei, Comisia a primit, de asemenea, observații cu privire la eventuala excludere din domeniul de aplicare al anchetei a roților pentru remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, despre care s-a constatat că au un diametru al jantei mai mic sau egal cu 16 inchi. Avizul de deschidere a exclus în mod explicit „roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice]”. Cu toate acestea, roțile din oțel pentru vehicule fără propulsie mecanică, precum remorcile agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, au fost inițial incluse în definiția produsului. S-a afirmat că, la fel ca roțile din oțel pentru rulote și remorci utilizate de autoturisme, aceste roți au, de asemenea, caracteristici tehnice diferite și nu sunt interschimbabile cu celelalte produse care intră în definiția produsului.

                     (39)

                     La 24 iunie 2019, Comisia a publicat o notă la dosar, invitând toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere cu privire la afirmațiile de mai sus referitoare la definiția produsului. Reclamantul, trei producători-exportatori și un importator din Uniune au transmis observații cu privire la nota de mai sus. Toate aceste părți au susținut cererea de excludere a produselor rezumată în considerentele 36 și 38 de mai sus.

               2.4.   Concluzie privind produsul în cauză

                     (40)

                     Ancheta a arătat că roțile menționate în considerentele 36 și 38 au un diametru limitat, de maximum 16 inchi, și au caracteristici tehnice diferite de celelalte tipuri de roți care se încadrează în definiția produsului, întrucât nu sunt destinate autovehiculelor ca atare și nu pot fi montate pe acestea. Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că aceste produse ar trebui excluse.

                     (41)

                     În urma excluderii descrise în considerentul 40 de mai sus, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, care a fabricat și a exportat în Uniune doar tipurile de produse excluse, nu mai este considerat un producător-exportator al produsului în cauză.

                     (42)

                     Prin urmare, produsul în cauză este definit în mod provizoriu drept roți din oțel, indiferent dacă sunt însoțite sau nu de accesoriile lor și dacă sunt echipate sau nu cu anvelope, proiectate pentru:

                                 —

                                 tractoare rutiere;

                                 —

                                 autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri,

                                 —

                                 autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale);

                                 —

                                 remorci sau semiremorci, fără propulsie mecanică, pentru tractoare rutiere;

                           originare din Republica Populară Chineză, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 (codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097) (denumite în continuare „produsul în cauză”).
                     Următoarele produse sunt excluse:

                                 —

                                 roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10;

                                 —

                                 roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere;

                                 —

                                 părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel;

                                 —

                                 roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice];

                                 —

                                 roțile pentru remorci de autoturisme, rulote, remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, cu un diametru de maximum 16 inchi.

               3.   DUMPINGUL

         3.1.   Observații preliminare

                     (43)

                     Astfel cum se explică în considerentul 17, doar doi producători-exportatori au rămas în eșantion și au fost ulterior verificați.

                     (44)

                     În ceea ce privește una dintre aceste societăți, Comisia a decis să se prevaleze de dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază, în special ale articolului 18 alineatul (1) prima teză, și nu a ținut cont de informațiile furnizate. S-a luat această decizie deoarece datele raportate privind vânzările la export au fost considerate ca nefiind fiabile, întrucât nu au putut fi reconciliate cu conturile auditate ale societății. Prin urmare, Comisia nu a primit informațiile necesare pentru a stabili o marjă de dumping pentru societate.

                     (45)

                     În conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază, partea interesată a fost informată cu privire la motivele ignorării informațiilor furnizate și i s-a acordat posibilitatea de a oferi explicații suplimentare.

                     (46)

                     Societatea a prezentat observații cu privire la intenția Comisiei de a se prevala de articolul 18 din regulamentul de bază și, pe baza cererii sale, a avut o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Având în vedere caracterul confidențial și specific societății al datelor respinse și al observațiilor furnizate în comunicarea societății și cu ocazia audierii ulterioare, detaliile constatărilor Comisiei în acest sens au fost prezentate societății în cauză în cadrul unei comunicări specifice, separate, a constatărilor provizorii.

                     (47)

                     Întrucât observațiile prezentate de societate în comunicările sale și în cadrul audierii cu consilierul-auditor nu au modificat faptele și concluziile stabilite de Comisie în timpul vizitei de verificare la sediul societății, Comisia a confirmat provizoriu utilizarea datelor disponibile în privința acestui producător-exportator.

                     (48)

                     Astfel, descrierea calculului marjei de dumping de mai jos se referă la singura societate rămasă în eșantion.

               3.2.   Valoarea normală

                     (49)

                     În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

                     (50)

                     Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește […] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în prezenta anchetă că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa de cooperare a autorităților chineze, a fost adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

               3.2.1.   Existența unor distorsiuni semnificative

         3.2.1.1.   Introducere

                     (51)

                     Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarea definiție: „[d]istorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:

                                 —

                                 deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective;

                                 —

                                 prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor;

                                 —

                                 existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă;

                                 —

                                 lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

                                 —

                                 distorsionarea costurilor salariale;

                                 —

                                 accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”.

                     (52)

                     În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază ia în considerare, printre altele, lista neexhaustivă a elementelor enumerate în dispoziția anterioară. În temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, la evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative se ține seama de impactul potențial al unuia sau mai multora dintre aceste elemente asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului în cauză. În fapt, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie să se bazeze pe toate elementele de probă disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață.

                     (53)

                     Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”.

                     (54)

                     În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (8), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Plângerea conținea, de asemenea, unele elemente de probă relevante care au completat raportul. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia.

                     (55)

                     Plângerea conținea informații actualizate cu privire la supracapacitatea producției de oțel, care este principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză, reprezentând peste 60 % din costurile de fabricație. S-a menționat un raport al Camerei de Comerț a Uniunii Europene în China (9), potrivit căruia RPC nu și-a îndeplinit promisiunile de a reduce capacitatea de producție la niveluri mai realiste. Această situație a fost determinată în special de:

                                 —

                                 dorința unei părți a regiunilor de a fi autosuficiente, ceea ce a dus la o supracapacitate suplimentară la nivel național;

                                 —

                                 existența unor întreprinderi deținute de stat, care nu funcționează pe baza considerentelor de profit/pierdere;

                                 —

                                 pachetul de stimulente al GC, care a încurajat combinatele siderurgice mari să adauge capacitate și a restaurat rentabilitatea combinatelor siderurgice mici și mijlocii;

                                 —

                                 furnizarea de energie subvenționată de către administrațiile regionale (10).

                     (56)

                     De asemenea, reclamantul a susținut că cererea internă din China nu poate menține niveluri ridicate ale producției de oțel. În acest scop, plângerea a menționat Asociația Mondială a Oțelului, care a raportat că volumele lunare de producție au crescut în RPC cu 9,1 % în octombrie 2018 față de octombrie 2017, în timp ce creșterea a fost de doar 5,8 % în medie în cele 64 de țări care raportează date Asociației Mondiale a Oțelului.

                     (57)

                     Plângerea conținea informații potrivit cărora producția crescută de oțel din RPC, în combinație cu o reducere a exporturilor rezultată în urma măsurilor de apărare comercială impuse recent de Uniunea Europeană și de Statele Unite, ar putea conduce la o scădere a prețurilor oțelului.

                     (58)

                     În sfârșit, plângerea a menționat alte practici care afectează prețurile materiilor prime:

                                 —

                                 costurile cu materiile prime și cu energia în RPC nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, fiind afectate de intervenția substanțială a guvernului;

                                 —

                                 piața oțelului din China este încă deservită într-o măsură semnificativă de întreprinderi care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul GC și sub supravegherea acestuia în privința politicilor;

                                 —

                                 în RPC, lipsește în continuare o asigurare adecvată a respectării legislației privind falimentul, societățile comerciale sau proprietatea;

                                 —

                                 costurile salariale sunt distorsionate, întrucât acestea nu rezultă din forțele normale ale pieței sau din negocieri între societăți și forța de muncă.

                     (59)

                     Astfel cum se arată în considerentele 26 și 27, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de reclamant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

                     (60)

                     S-au primit observații în această privință doar de la unul dintre producătorii-exportatori, care a susținut că calcularea valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este incompatibilă cu acordurile OMC, inclusiv cu Protocolul de aderare a Chinei la OMC (denumit în continuare „protocolul”) și cu Acordul privind practicile antidumping (denumit în continuare „Acordul privind PAD”).

                     (61)

                     În acest sens, producătorul-exportator a susținut că, după expirarea secțiunii 15 din protocol, UE nu ar trebui să se abată de la metodologia standard atunci când stabilește valoarea normală, cu alte cuvinte, să utilizeze numai prețurile și costurile interne ale țării exportatoare, cu excepția cazului în care Acordul privind PAD permite altfel. Având în vedere cele de mai sus, UE ar trebui să respecte metodologia standard în conformitate cu articolul 2 din Acordul privind PAD. Mai mult, partea interesată a susținut, de asemenea, că noțiunea de distorsiuni semnificative nici nu există în Acordul privind PAD. Având în vedere că nu există un temei juridic în Acordul privind PAD sau în GATT 1994 pentru această acțiune specifică, constatarea existenței unor distorsiuni semnificative și, ca urmare a acesteia, construirea unei valori normale nu sunt în concordanță cu articolele 1, 2, 6.1 și 18.1 din Acordul privind PAD.

                     (62)

                     În scopul prezentei anchete, Comisia a concluzionat în considerentul 112 că este oportun să se aplice articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Comisia nu este de acord cu declarația părții interesate potrivit căreia Comisia nu trebuie să aplice articolul 2 alineatul (6a). Dimpotrivă, Comisia consideră că articolul 2 alineatul (6a) este aplicabil și trebuie să fie aplicat în circumstanțele cazului de față. În plus, Comisia consideră că această dispoziție este în concordanță cu obligațiile Uniunii Europene în contextul normelor OMC. În opinia Comisiei, conform clarificării din litigiul DS473 UE-Biomotorină (Argentina), dispozițiile regulamentului de bază care se aplică în general tuturor membrilor OMC, în special articolul 2 alineatul (5) al doilea paragraf, permit utilizarea datelor dintr-o țară terță, ajustate în mod corespunzător, atunci când această ajustare este necesară și justificată. În sfârșit, în procedurile antidumping referitoare la produsele originare din China, părțile din secțiunea 15 a Protocolului de aderare a Chinei la OMC care nu au expirat continuă să se aplice la determinarea valorii normale, atât înceea ce privește standardul economiei de piață, cât și în ceea ce privește utilizarea unei metodologii care nu se bazează pe o comparație strictă cu prețurile sau costurile din China.

                     (63)

                     Producătorul-exportator a susținut în continuare că reclamantul nu a furnizat nicio dovadă privind existența unor distorsiuni semnificative pe piața roților din oțel ca atare, ci mai degrabă și-a bazat afirmațiile pe distorsiunile de pe piața chineză a oțelului.

                     (64)

                     Comisia a remarcat că orice observații privind situația pieței chineze a oțelului sunt relevante pentru produsul în cauză ca atare, deoarece, fiind fabricat din oțel, acesta poate fi considerat ca fiind o parte a sectorului oțelului. În fapt, oțelul reprezintă peste 60 % din costurile de fabricație ale produsului în cauză. Mai mult, principala materie primă utilizată la fabricarea RO este oțelul laminat la cald (denumit în continuare „OLC”), reprezentând peste 50 % din costurile totale de producție, care este produs și pe piața chineză a oțelului și în legătură cu care au fost confirmate constatări privind distorsiunile în anchete anterioare din domeniul apărării comerciale (11).

                     (65)

                     Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a făcut acest lucru pe baza elementelor de probă disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului în cauză.

               3.2.1.2.   Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC

                     (66)

                     Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (12). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (13).

                     (67)

                     În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze”, s-a adăugat o a doua teză: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (14) Acest lucru ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al RPC. Această autoritate și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, în ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă.

                     (68)

                     Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă în îndeplinirea unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (15). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre acestea numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și la nivelul cadrului de reglementare.

                     (69)

                     În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, modalitatea de sprijinire a industriilor/sectoarelor relevante, precum și termenele în care trebuie realizate obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, aceasta fiind o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. În cadrul planurilor, sectoarele industriale și/sau proiectele individuale sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernului și le sunt atribuite obiective de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Aceasta se explică nu numai prin caracterul obligatoriu al planurilor, ci și prin faptul că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.5 de mai jos) (16).

                     (70)

                     În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale deținute de stat. Aceste bănci, atunci când își elaborează și pun în aplicare politica de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului, și nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și secțiunea 3.2.1.8 de mai jos) (17). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. De asemenea, aceste părți ale sectorului financiar, altele decât sectorul bancar, sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (18).

                     (71)

                     În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (19). În mod similar, în domeniul investițiilor, GC menține un control și o influență semnificative asupra destinației și dimensiunii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (20).

                     (72)

                     În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (21).

               3.2.1.3.   Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

                     (73)

                     În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei.

                     (74)

                     GC și PCC mențin structuri care asigură influența lor continuă asupra întreprinderilor, în special a întreprinderilor deținute de stat (IDS). Statul (și, în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către IDS individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Acest lucru se realizează de obicei prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților (a se vedea și secțiunea 3.2.1.4), precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS (22). În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare (23).

                     (75)

                     În special în sectorul oțelului, persistă un grad substanțial de proprietate a GC. În timp ce raportul nominal dintre numărul IDS și cel al întreprinderilor private se estimează că este aproape egal, din cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 cei mai mari producători de oțel din lume, patru sunt IDS (24). Totodată, în timp ce primii 10 producători au preluat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, GC a stabilit în același an obiectivul de a consolida până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de fier și oțel la aproximativ 10 întreprinderi de mari dimensiuni (25). Această intenție a fost reiterată de GC în aprilie 2019, când s-a anunțat lansarea unor orientări privind consolidarea industriei siderurgice (26). Această consolidare poate atrage după sine fuziuni forțate între societăți private profitabile și IDS neperformante (27).

                     (76)

                     Având în vedere nivelul ridicat de intervenție guvernamentală în industria siderurgică și o pondere semnificativă a IDS în cadrul sectorului, chiar și producătorii de oțel privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul siderurgic fac, de asemenea, obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se arată la secțiunea 3.2.1.5 de mai jos.

                     (77)

                     Deși producătorii de RO din China sunt, în cea mai mare parte, întreprinderi cu capital privat, controlul și intervențiile statului pe piața principalei materii prime a acestora, OLC, nu sunt excluse din cadrul general descris mai sus.

                     (78)

                     S-a stabilit că producătorii de RO verificați și-au achiziționat OLC de la IDS și de la furnizori privați. Cu toate acestea, conform constatărilor mai multor anchete antisubvenții privind produsele din oțel laminate la cald sau alte produse din oțel din China pentru a căror fabricare s-a folosit OLC ca materie primă, cea mai recentă dintre acestea fiind o anchetă privind oțelul cu acoperire organică (denumit în continuare „OAO”) (28), forma de proprietate a producătorului de OLC nu este relevantă pentru constatările privind distorsiunile.

                     (79)

                     În cadrul anchetei privind OAO menționată mai sus, Comisia a stabilit că IDS care furnizau producătorilor de OAO oțel laminat la cald erau organisme publice în conformitate cu testul stabilit de Organul de apel al OMC, deoarece executau funcții guvernamentale și, astfel, exercitau autoritate guvernamentală. În plus, Comisia a stabilit că producătorii privați de OLC din China au primit mandatul și ordinul autorităților chineze pentru a furniza mărfuri în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iii) și (iv) din regulamentul de bază antisubvenții (29) și au acționat în același mod ca și IDS siderurgice. În cele din urmă, s-a stabilit că prețurile OLC în RPC au fost distorsionate. Aceasta a fost urmarea predominanței puternice a IDS pe piața OLC din China și a faptului că prețurile furnizorilor privați de OLC erau aliniate cu prețurile IDS.

                     (80)

                     Mai mult, majoritatea societăților producătoare de autovehicule sunt încă (parțial) deținute de stat. Producătorii străini de autovehicule au constituit societăți mixte cu IDS mai mari, deoarece participația străină la capital a fost restricționată în China începând din 1994 (30).

                     (81)

                     Având în vedere elementele de mai sus, se concluzionează că piața de RO din RPC era deservită în mare măsură de întreprinderi care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul ori supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea GC.

               3.2.1.4.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

                     (82)

                     Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (31), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, se înființează o organizație PCC în fiecare societate [cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (32)], iar societatea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intenția de a controla deciziile de afaceri din cadrul IDS, aceasta fiind o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (33). În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare pentru ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective (34). Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv pentru producătorii de RO și furnizorii de factori de producție ai acestora.

                     (83)

                     În special în sectorul oțelului, astfel cum s-a arătat deja, mulți dintre principalii producători de oțel (inclusiv producători de OLC) sunt deținuți de stat. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod special în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020” (35) ca exemple ale realizărilor celei de a 12-a perioade de planificare de cinci ani (precum Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel etc.). Documentele publice ale producătorilor de OLC deținuți de stat subliniază uneori legătura cu GC. De exemplu, în Raportul semestrial din 2016, Baoshan Iron & Steel (sau Baosteel) a declarat că „[î]ntreprinderea s-a angajat să se alinieze la cel de al 13-lea plan cincinal regional și a ajuns la un consens generalizat cu administrațiile locale în ceea ce privește partajarea resurselor, conectarea sectoarelor economice urbane și construirea unui mediu ecologic” (36). În cadrul recentei anchete antisubvenție cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate („OLC”) originare din China (37), Comisia a stabilit că trei din cele patru grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion erau IDS. În toate cele trei grupuri, președintele Consiliului de administrație sau președintele îndeplinea și funcția de secretar al comitetului de partid al organizației PCC a grupului.

                     (84)

                     Intervenția GC este prezentă și în industria autovehiculelor. De exemplu, Raportul anual pe 2018 al SAIC Motor, o IDS din sectorul autovehiculelor, afirma că „[g]rație promovării viguroase din partea autorităților statului și eforturilor neprecupețite ale întreprinderilor auto, China a cucerit poziția de cea mai mare piață auto globală bazată pe surse noi de energie, introducând noi tehnologii și noi modele, în plină expansiune și cu statut de lider la nivel mondial, cum ar fi vehiculele inteligente și conectate (VIC) și mobilitatea partajată, și preia locul de frunte în noua eră a industriei autovehiculelor la nivel mondial” (38).

                     (85)

                     Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și secțiunea 3.2.1.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței de RO (39). Astfel, prezența statului în societăți, inclusiv în IDS, din sectorul siderurgic, al autovehiculelor și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al mijloacelor de producție) permite autorităților chineze să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile.

               3.2.1.5.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

                     (86)

                     Direcția economiei chineze este determinată în mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. La toate nivelurile de guvernare există planuri relevante care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (40).

                     (87)

                     Industria siderurgică, inclusiv producția de RO, este considerată de GC ca fiind o industrie esențială (41). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe industria oțelului, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020”. Acest plan arată că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii” (42). Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (43).

                     (88)

                     Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (44) prevede sprijinirea întreprinderilor producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (45). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (46).

                     (89)

                     „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (47) (denumit în continuare „catalogul”) enumeră sectoarele de producere a fierului și oțelului ca industrii încurajate. Aplicabilitatea catalogului a fost confirmată de recenta anchetă antisubvenții cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din RPC (48).

                     (90)

                     În plus, GC ghidează dezvoltarea sectorului în conformitate cu o gamă largă de instrumente și directive de politică referitoare, printre altele, la: compoziția și restructurarea pieței, materii prime, investiții, eliminarea capacităților, gama de produse, relocare, modernizare etc. Prin intermediul acestor mijloace, dar și al altora, GC conduce și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului (inclusiv a producției de RO) (49). Problema actuală a supracapacității este, fără îndoială, cea mai clară ilustrare a implicațiilor politicilor GC și a distorsiunilor rezultate.

                     (91)

                     În ceea ce privește industria autovehiculelor, Politica de dezvoltare a industriei autovehiculelor a prevăzut o restricționare a participației străine la capitalul societăților mixte din sectorul producției auto, care era încă în vigoare în perioada de anchetă. Prin urmare, și clienții producătorilor de RO au fost supuși unor măsuri discriminatorii care favorizează producătorii interni.

                     (92)

                     În concluzie, GC a adoptat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de OLC ca principală materie primă utilizată pentru fabricarea produsului în cauză, precum și a RO, ca parte a sectorului siderurgic încurajat. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze normal.

               3.2.1.6.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa aplicării, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, societățile comerciale sau proprietatea

                     (93)

                     În conformitate cu informațiile disponibile, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să fie determinat de faptul că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât RPC, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Numărul falimentelor rămâne în mod clar scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (50).

                     (94)

                     În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (51). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea terenurilor se face exclusiv de către stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (52). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice la momentul alocării terenurilor (53).

                     (95)

                     La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii de RO se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația privind falimentul, societățile comerciale și proprietatea. Acest lucru are ca efect faptul că și aceste societăți sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Prezenta anchetă nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. Ca atare, Comisia a concluzionat în mod preliminar că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, ceea ce conduce la distorsiuni atunci când sunt menținute întreprinderi insolvente pe linia de plutire și în ceea ce privește alocarea de terenuri în RPC. Aceste considerente, pe baza elementelor de probă disponibile, par a fi pe deplin aplicabile și în sectorul siderurgic și, în special, în ceea ce privește OLC (ca principal factor de producție utilizat la fabricarea produsului în cauză), precum și în ceea ce privește RO ca parte a sectorului siderurgic. În special, Comisia a stabilit că producătorii de OLC (54) au beneficiat de acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

                     (96)

                     Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul siderurgic, inclusiv în ceea ce privește produsul în cauză.

               3.2.1.7.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

                     (97)

                     Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții esențiale ale Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (55). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este totuși independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (56). În plus, mobilitatea forței de muncă din China este restricționată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. În consecință, lucrătorii care nu sunt înregistrați ca rezidenți se găsesc adesea într-o situație de muncă vulnerabilă și primesc venituri mai mici decât cei înregistrați ca rezidenți (57). Aceste constatări indică o distorsionare a costurilor salariale în RPC.

                     (98)

                     Nu a fost prezentat niciun element de probă care să arate că sectorul siderurgic, inclusiv producătorii de RO și de OLC, nu ar fi supuși sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Prin urmare, părțile sistemului siderurgic legate de fabricarea RO și a OLC sunt afectate de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului în cauză sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (la accesul la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC).

               3.2.1.8.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

                     (99)

                     Accesul la capital al actorilor corporativi din RPC este afectat de diverse distorsiuni.

                     (100)

                     În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (58), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (59) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (60). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (61).

                     (101)

                     Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor în materie de apărare comercială, sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice.

                     (102)

                     În plus, ratingurile obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru GC și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod clar că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (62).

                     (103)

                     Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (63). Aceasta are drept rezultat o preferință de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață.

                     (104)

                     În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital cu un randament tot mai redus al investițiilor. Acest lucru este ilustrat de recenta creștere a nivelului de îndatorare al întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a rentabilității, ceea ce sugerează că mecanismele care acționează în sistemul bancar nu țin seama de răspunsurile comerciale normale.

                     (105)

                     În al treilea rând, deși liberalizarea ratei nominale a dobânzii a fost realizată în octombrie 2015, semnalele la nivel de prețuri nu sunt încă rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor la sau sub rata de referință reprezintă încă 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, având în vedere că această cotă a crescut semnificativ din 2015 în ciuda înrăutățirii condițiilor economice. Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri reduse au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului.

                     (106)

                     Creșterea generală a creditării în RPC indică o scădere a eficienței alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Ca urmare, creditele neperformante au crescut rapid în ultimii ani. Confruntat cu o situație de creștere a riscului legat de rambursarea datoriilor, GC a optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele nerecuperabile au fost abordate prin măsuri de reînnoire a datoriilor, creându-se așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea proprietății asupra datoriei (de exemplu, prin fuziuni sau conversii ale creanțelor în acțiuni), fără a se elimina însă neapărat problema generală a datoriei și fără să se abordeze cauzele fundamentale ale acesteia.

                     (107)

                     În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al RPC este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital.

                     (108)

                     Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul siderurgic, inclusiv producția de RO și de OLC, ar fi scutite de intervenția statului în sistemul financiar descrisă mai sus. Comisia a stabilit, de asemenea, că materia primă OLC (64) a beneficiat de împrumuturi preferențiale echivalente unor subvenții. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

               3.2.1.9.   Natura sistemică a distorsiunilor descrise

                     (109)

                     Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport erau caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise mai sus în secțiunile 3.2.1.1-3.2.1.5, precum și în partea A a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați în secțiunile 3.2.1.6-3.2.1.8 de mai sus și în partea B a raportului.

                     (110)

                     Comisia reamintește că, pentru a produce RO, este necesară o gamă largă de factori de producție. Conform elementelor de probă din dosar, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion achiziționau din RPC toți factorii de producție necesari. Atunci când producătorii de RO cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

                     (111)

                     În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale RO pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același lucru este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.

               3.2.1.10.   Concluzie

                     (112)

                     Analiza prezentată la secțiunile 3.2.1.2-3.2.1.9, care include o examinare a tuturor elementelor de probă disponibile referitoare la intervenția RPC în economia sa în general, precum și în sectorul siderurgic și în industria autovehiculelor, a arătat că prețurile sau costurile produsului în cauză, incluzând costul materiilor prime, al energiei și al forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau posibil al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea autorităților chineze, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz.

                     (113)

                     În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, astfel cum se descrie în secțiunea următoare.

               3.2.2.   Țara reprezentativă

         3.2.2.1.   Observații generale

                     (114)

                     Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii:

                                 —

                                 un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (65);

                                 —

                                 fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (66);

                                 —

                                 disponibilitatea datelor publice relevante în țara respectivă;

                                 —

                                 în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

                     (115)

                     Astfel cum se explică în considerentele 29-31, Comisia a publicat două note pentru dosar cu privire la sursele utilizate pentru determinarea valorii normale.

               3.2.2.2.   Un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC

                     (116)

                     În nota din 6 martie 2019, Comisia a identificat următoarele nouă țări: Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia, care sunt considerate de Banca Mondială ca fiind țări cu un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC, adică toate sunt clasificate drept țări cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut (denumit în continuare „VNB”).

                     (117)

                     În observațiile sale prezentate la 11 martie 2019, reclamantul a susținut că Mexic nu trebuie să fie selectat ca țară reprezentativă, întrucât producătorii mexicani aprovizionau exclusiv zona Acordului Nord-American de Liber-Schimb. Cu toate acestea, reclamantul nu a furnizat dovezi cu privire la modul în care destinația produselor fabricate ar trebui să fie relevantă pentru selectarea țării reprezentative și cu privire la efectele pe care le-ar avea acest fapt asupra reprezentativității factorilor de producție relevanți. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

                     (118)

                     În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a menționat că Argentina a fost clasificată ca o țară cu venituri superioare pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a concluzionat că numai opt dintre țările cu venituri medii-superioare identificate inițial puteau fi luate în considerare pentru selectarea țării reprezentative.

                     (119)

                     Nu au fost primite alte observații cu privire la nivelul de dezvoltare economică în urma notei din 16 aprilie 2019.

               3.2.2.3.   Fabricarea produsului care face obiectul anchetei în țara reprezentativă și disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

                     (120)

                     În nota din 6 martie 2019, Comisia a precizat că fabricarea produsului în cauză este cunoscută ca având loc în Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia.

                     (121)

                     De asemenea, Comisia a constatat că nu există date financiare publice cu privire la producătorul de RO din Argentina. În observațiile sale prezentate la 11 martie 2019, reclamantul a confirmat că producătorul din Argentina nu mai era activ. Din acest motiv, precum și pentru motivul explicat în considerentul 118, Comisia nu a considerat Argentina ca o posibilă țară reprezentativă.

                     (122)

                     În plus, Comisia a menționat că datele financiare relevante pentru perioada de anchetă nu au fost disponibile pentru niciun producător din țările luate în considerare la data publicării notei din 6 martie 2019.

                     (123)

                     În observațiile sale prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a susținut că India ar trebui să fie selectată ca țară reprezentativă. Potrivit acestei societăți, în India existau cel puțin doi producători ai tipului de produs specific fabricat de acest producător-exportator. Societatea în cauză a susținut, de asemenea, că venitul național brut (VNB), utilizat de Banca Mondială pentru clasificarea țărilor, nu este un indicator adecvat pentru a evalua nivelul de dezvoltare economică al unei țări, întrucât VNB pe cap de locuitor nu descrie în mod adecvat nivelul de dezvoltare al unei țări și nici nu cuantifică în mod adecvat bunăstarea populației. Societatea a susținut că ar trebui să se utilizeze, în schimb, PIB.

                     (124)

                     În acest sens, Comisia a observat că regulamentul de bază a stabilit că țara reprezentativă ar trebui să aibă un nivel de dezvoltare similar cu al țării exportatoare. Cu toate acestea, regulamentul respectiv nu conținea nicio cerință suplimentară privind selectarea țării reprezentative adecvate. Comisia a decis că sursa adecvată pentru aceste informații este baza de date a Băncii Mondiale. Această bază de date a permis Comisiei să dispună de un număr suficient de posibile țări reprezentative adecvate, cu un nivel similar de dezvoltare, pentru a alege cea mai potrivită sursă de costuri și prețuri nedistorsionate. În plus, acesta este un clasament bazat pe un criteriu obiectiv și utilizat în mod consecvent în toate cazurile în care determinarea valorii normale se bazează pe dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, ceea ce asigură uniformitatea și egalitatea de tratament pe parcursul diferitelor proceduri. VNB este utilizat de Banca Mondială la clasificarea economiilor în grupe de venituri, deoarece urmărește metodologia politicii operaționale de creditare a Băncii Mondiale. Întrucât recunoaște toate veniturile care intră într-o economie națională, indiferent de originea acestora, VNB reflectă în mod adecvat activitatea economică totală dintr-o țară.

                     (125)

                     În același timp, Comisia a remarcat faptul că India a fost inclusă în lista țărilor cu „venituri mici și medii” din clasamentul Băncii Mondiale și, prin urmare, nu se află la un nivel similar de dezvoltare cu China. Drept urmare, India nu putea fi considerată o țară reprezentativă adecvată pentru China. În consecință, Comisia a respins această afirmație.

                     (126)

                     În observațiile cu privire la nota din 6 martie 2019, EUWA și un producător-exportator au prezentat mai multe argumente cu privire la existența fabricării produsului care face obiectul anchetei în unele dintre țările luate în considerare, la disponibilitatea unor date financiare care ar putea fi suficient de relevante pentru țările luate în considerare în cazul conturilor anuale consolidate ale grupurilor internaționale și la disponibilitatea datelor financiare pentru perioada de anchetă.

                     (127)

                     Comisia a examinat aceste afirmații și, în nota din 16 aprilie, a concluzionat că Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia și Thailanda nu mai puteau fi luate în considerare în vederea selectării unei țări reprezentative, deoarece nu existau date financiare despre producătorii din Columbia, Malaysia, Rusia și Thailanda pentru perioada de anchetă. În plus, datele financiare consolidate disponibile pentru producătorul din Mexic au vizat un grup de societăți având sediul și desfășurând activități în diverse țări, în timp ce contribuția producției și a vânzărilor din Mexic la rezultatele financiare nu a putut fi identificată. De asemenea, Comisia a constatat preliminar că unul dintre producătorii brazilieni producea doar roți din aluminiu și, prin urmare, nu putea fi luat în considerare pentru calculul costurilor de vânzare și al cheltuielilor generale și administrative („costurile VAG”) și pentru calculul profitului.

                     (128)

                     În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a menționat că datele financiare pentru perioada de anchetă erau disponibile pentru un grup internațional care desfășoară activități în Brazilia și în Turcia (pe lângă alte țări). Raportul anual respectiv conținea informații despre rezultatele consolidate ale grupului, dar și informații detaliate cu privire la rezultatele individuale ale societății-mamă cu sediul în Brazilia, care era, de asemenea, producătoare de roți din oțel, și informații mai puțin detaliate despre rezultatele celor două filiale ale acesteia care desfășoară activități în Turcia. Informațiile referitoare la filialele din Turcia s-au limitat la veniturile nete din vânzări, costurile vânzărilor, cheltuielile de funcționare, impozitul pe venit și profitul. Prin urmare, informațiile nu au permis evaluarea relevanței costurilor incluse în categoria cheltuielilor de funcționare.

                     (129)

                     În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a constatat, de asemenea, că există așteptări rezonabile ca producătorul din Africa de Sud să își publice raportul anual pentru perioada de anchetă în timp util pentru a fi utilizat în vederea calculului. Deși producătorul din Africa de Sud aparținea unui grup internațional, Comisia putea accepta, eventual, datele financiare consolidate ca fiind relevante pentru producătorul din Africa de Sud, întrucât ponderea cifrei de afaceri generate în Africa de Sud din cifra totală de afaceri a grupului nu era neglijabilă.

                     (130)

                     În pofida celor de mai sus, datele disponibile pentru producătorul brazilian la care se face referire în considerentul 128 au fost considerate cele mai complete date în scopul determinării costurilor VAG și a profitului reprezentative.

                     (131)

                     În observațiile sale privind nota din 16 aprilie 2019, reclamantul și-a reiterat preferința pentru Turcia ca țară reprezentativă; cu toate acestea, nu s-a opus concluziei Comisiei potrivit căreia Brazilia ar putea fi utilizată ca țară reprezentativă.

                     (132)

                     În consecință, Comisia a concluzionat că Brazilia este o țară reprezentativă adecvată în ceea ce privește fabricarea produsului care face obiectul anchetei și disponibilitatea și calitatea datelor financiare aferente perioadei de anchetă, astfel cum se explică în considerentul 128.

                     (133)

                     În urma vizitelor de verificare efectuate la producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion, cu ocazia cărora Comisia a stabilit o listă definitivă a materiilor prime și a codurilor SA sau tarifare corespunzătoare, s-a putut confirma faptul că Brazilia a furnizat cel mai complet set de date pentru stabilirea prețurilor și a valorilor de referință nedistorsionate necesare pentru construirea valorii normale.

               3.2.2.4.   Nivelul de protecție socială și a mediului

                     (134)

                     După ce a stabilit că Brazilia este cea mai adecvată ca țară reprezentativă, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță ultima teză din regulamentul de bază.

               3.2.2.5.   Concluzie

                     (135)

                     Având în vedere analiza de mai sus, Brazilia a îndeplinit toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a fi considerată drept țară reprezentativă adecvată. În mod concret, Brazilia deține o producție substanțială a produsului care face obiectul anchetei și un set complet de date disponibile privind factorii de producție, costurile VAG și profitul pe parcursul perioadei de anchetă.

               3.2.3.   Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

                     (136)

                     În nota din 6 martie 2019, Comisia a precizat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas (denumit în continuare „GTA”) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, statisticile Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”) și statisticile naționale pentru a stabili costul nedistorsionat al forței de muncă, precum și alte surse, în funcție de țara reprezentativă selectată, pentru a stabili costurile nedistorsionate ale energiei (cum ar fi energia electrică, gazele naturale și apa).

                     (137)

                     În observațiile prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a susținut că Brazilia nu ar trebui să fie considerată o țară reprezentativă adecvată, din cauza restricțiilor la export aplicabile în Brazilia pentru produsele plate laminate, raportate în Inventarul OCDE privind restricțiile la exportul de materii prime industriale (67), care ar putea influența nu numai prețul intern, ci și prețul de import al acestor factori de producție. În acest sens, producătorul-exportator a observat în special că oțelul laminat la cald este principala materie primă, reprezentând 40-60 % din costul total de producție.

                     (138)

                     Comisia a examinat existența restricțiilor la export în Brazilia, iar în nota din 16 aprilie 2019 a confirmat faptul că exporturile anumitor produse plate din oțel fac obiectul autorizării exportului în temeiul Legii nr. 9.112 din 10 octombrie 1995 (68) privind exporturile de mărfuri sensibile și serviciile conexe. În această etapă, Comisia a observat că producătorii-exportatori incluși în eșantion nu utilizau în procesele lor de fabricație produse laminate plate care se încadrează la codurile SA care făceau obiectul restricțiilor la export în Brazilia.

                     (139)

                     Ca urmare a vizitelor de verificare, Comisia a constatat totuși că produsele laminate plate care se încadrează la unul dintre codurile SA care fac obiectul restricției la export menționate în considerentul 138, și anume la subpoziția SA 7228 70 („profile”), erau într-adevăr utilizate de singurul producător-exportator examinat în procesul de fabricare a produsului în cauză.

                     (140)

                     Prin urmare, Comisia a decis să înlocuiască costurile distorsionate ale acestui factor de producție particular cu o valoare de referință internațională în locul unui preț de import în Brazilia. Această valoare de referință este explicată mai jos, în considerentul 158.

                     (141)

                     În observațiile prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a afirmat că articolele consumabile nu trebuie să fie incluse printre factorii de producție în scopul aplicării articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază se referă la materii prime și energie și nu include articole consumabile.

                     (142)

                     În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a susținut că articolele consumabile sunt incluse în domeniul de aplicare al articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât această dispoziție privește totalitatea costurilor de producție și de vânzare necesare pentru calculul valorii normale, fără nicio excludere. În schimb, articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază clarifică conceptul de „distorsiuni semnificative” care declanșează aplicarea dispozițiilor privind determinarea valorii normale cuprinse la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, dar menționează prețurile și costurile raportate (inclusiv, dar fără a se limita la acestea, materiile prime și energia) în acest context diferit. Prin urmare, Comisia a considerat că toate costurile de producție și de vânzare, inclusiv ale articolelor consumabile, și indiferent de ponderea acestora în costul total de producție, trebuie raportate de către producătorii-exportatori și trebuiau să fie luate în considerare pentru calcularea valorii normale. În consecință, Comisia a respins această afirmație.

                     (143)

                     În nota din 16 aprilie 2019, pe baza deciziei de a utiliza Brazilia ca țară reprezentativă, Comisia a informat părțile interesate că va folosi GTA pentru a stabili costurile nedistorsionate ale factorilor de producție, statisticile OIM și alte surse publice (69) pentru a stabili costurile nedistorsionate ale forței de muncă și tarifele percepute de furnizorii brazilieni selectați de energie electrică, gaze naturale și apă pentru a stabili costurile nedistorsionate ale acestor tipuri de energie.

                     (144)

                     De asemenea, Comisia a informat părțile interesate că, pentru a stabili costurile VAG nedistorsionate și profitul, va folosi datele financiare ale grupului IochpeMaxion, în special ale societății-mamă cu sediul în Brazilia, în privința căreia erau disponibile date detaliate în Declarațiile financiare individuale și consolidate pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018 și Raportul auditorului independent (70) al grupului.

                     (145)

                     În urma notei din 16 aprilie 2019, Comisia nu a primit alte observații suplimentare cu privire la sursele utilizate pentru calcularea costurilor și a valorilor de referință nedistorsionate. Prin urmare, sursele enumerate în considerentele 143 și 144 au fost confirmate provizoriu.

               3.2.4.   Costuri și valori de referință nedistorsionate

         3.2.4.1.   Factori de producție

                     (146)

                     Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 29, în nota din 6 martie 2019, Comisia a urmărit întocmirea unei liste inițiale de factori de producție și surse destinate a fi utilizate pentru toți factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate la fabricarea produsului în cauză de către producătorii-exportatori.

                     (147)

                     Comisia nu a primit nicio observație cu privire la lista factorilor de producție în urma notei din 6 martie 2019 sau a notei din 16 aprilie 2019.

                     (148)

                     În nota din 16 aprilie 2019, pe baza informațiilor primite de la părțile interesate, Comisia a întocmit o listă de 60 de posibile coduri SA corespunzătoare factorilor de producție utilizați la fabricarea produsului în cauză.

                     (149)

                     Ulterior, după vizitele de verificare la sediile producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Comisia a întocmit lista definitivă a factorilor de producție și a codurilor SA corespunzătoare.

                     (150)

                     Având în vedere toate informațiile prezentate de părțile interesate și colectate cu ocazia vizitelor de verificare, au fost identificați următorii factori de producție și următoarele coduri SA, după caz:

                        Tabelul 1

                                 Factor de producție

                                 Cod în clasificarea tarifară din Brazilia

                                 Valoare nedistorsionată

                                    Materii prime

                                 Produse plate din oțel laminate la cald, nedecapate, cu lățimea de minimum 600 mm și grosime

                                             —

                                             de peste 10 mm;

                                 7208 36

                                 4,91 CNY/kg

                                             —

                                             de peste 4,75 mm, dar de maximum 10 mm;

                                 7208 37 00

                                 4,86 CNY/kg

                                             —

                                             de peste 3 mm, dar de maximum 4,75 mm;

                                 7208 38

                                 4,89 CNY/kg

                                             —

                                             sub 3 mm

                                 7208 39

                                 4,57 CNY/kg

                                 Oțel profilat

                                             —

                                             Profile

                                 nu se aplică

                                 5,06 CNY/kg

                                 Vopsea

                                             —

                                             pe bază de poliesteri;

                                 3208 10

                                 42,87 CNY/kg

                                             —

                                             pe bază de polimeri acrilici sau vinilici;

                                 3208 20

                                 42,12 CNY/kg

                                             —

                                             altele;

                                 3208 90

                                 54,65 CNY/kg

                                             —

                                             rășini epoxidice

                                 3907 30

                                 28,70 CNY/kg

                                 Sârmă de sudură

                                             —

                                             din oțel nealiat;

                                 7217 30

                                 12,51 CNY/kg

                                             —

                                             din oțel silico-manganos;

                                 7229 20 00

                                 9,73 CNY/kg

                                             —

                                             din alte tipuri de oțel aliat

                                 7229 90 00

                                 21,74 CNY/kg

                                 Ventil

                                 8481 30 00

                                 10,30 CNY/buc.

                                 Gaze

                                             —

                                             propan, lichefiat;

                                 2711 12

                                 3,73 CNY/kg

                                             —

                                             argon;

                                 2804 21

                                 N/A (a se vedea considerentele 153 și 154)

                                             —

                                             azot;

                                 2804 30 00

                                 10,86 CNY/m3

                                             —

                                             oxigen;

                                 2804 40 00

                                 6,69 CNY/m3

                                             —

                                             dioxid de carbon

                                 2811 21 00

                                 24,76 CNY/kg

                                 Alte produse chimice

                                             —

                                             acid clorhidric;

                                 2806 10

                                 1,68 CNY/kg

                                             —

                                             sodă caustică;

                                 2815 12 00

                                 2,41 CNY/kg

                                             —

                                             carbonat disodic;

                                 2836 20

                                 1,45 CNY/kg

                                             —

                                             acid lactic;

                                 2918 11 00

                                 21,22 CNY/kg

                                             —

                                             hidrogenocarbonat de sodiu;

                                 3402 19 00

                                 15,03 CNY/kg

                                             —

                                             preparate lubrifiante;

                                 3403 19 00

                                 44,54 CNY/kg

                                             —

                                             preparate decapante;

                                 3810 10

                                 66,46 CNY/kg

                                             —

                                             diluanți;

                                 3814 00

                                 40,26 CNY/kg

                                             —

                                             nitrat de sodiu;

                                 3815 90

                                 74,48 CNY/kg

                                             —

                                             poliacrilamidă

                                 3906 90

                                 17,74 CNY/kg

                                    Forța de muncă

                                 Costuri cu forța de muncă în sectorul de producție

                                 nu se aplică

                                 34,53 CNY/oră

                                    Energie

                                 Energie electrică

                                 nu se aplică

                                 0,69‐1,01 CNY/kWh

                                 Gaze naturale

                                 nu se aplică

                                 3,42‐4,03 CNY/m3

                                 Apă

                                 nu se aplică

                                 181,92 CNY/lună sau 35,41‐70,67 CNY/tonă

                                 Pelete din lemn

                                 4401 31 00

                                 0,65 CNY/kg

                                    Subprodus/deșeuri

                                 Resturi de oțel din așchiere, șpan, deșeuri de măcinare, pilitură
                                 și resturi de ștanțare sau decupare, chiar sub formă de baloturi

                                 7204 41 00

                                 1,70 CNY/kg

               (a)   Materii prime și resturi

                     (151)

                     În cadrul vizitelor de verificare, Comisia a verificat materiile prime utilizate și resturile de oțel generate la fabricarea produsului în cauză.

                     (152)

                     Pentru toate materiile prime, cu excepția profilelor de oțel, pentru care lipseau informațiile privind piața țării reprezentative, Comisia a utilizat prețurile de import. Un preț de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând în considerentul 112 că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. De fapt, se pare că prețul de import al multora dintre materiile prime exportate de RPC în Brazilia este mai mic decât al altor importuri. După excluderea RPC, importurile din alte țări terțe au rămas reprezentative, variind între 40 % și 100 % din totalul volumelor importate în Brazilia.

                     (153)

                     Comisia a stabilit că volumele de import al argonului în Brazilia erau neglijabile și, prin urmare, valoarea de referință nu putea fi considerată fiabilă. În ceea ce privește resturile de oțel, Comisia a constatat că prețul de import în Brazilia a fost considerabil mai mare decât prețul de import al produselor plate din oțel laminate la cald și, prin urmare, și acest preț a fost considerat ca nefiind fiabil.

                     (154)

                     Întrucât costurile reale ale argonului suportate de producătorul-exportator cooperant au reprezentat o parte neglijabilă din costurile totale ale materiilor prime (mai puțin de 0,005 %) în perioada de anchetă, deci nu afectează calculul marjei de dumping indiferent de sursa utilizată pentru înlocuirea lor, Comisia a decis să includă aceste costuri în costurile generale de producție.

                     (155)

                     Pentru a determina prețul nedistorsionat al resturilor de oțel, Comisia a apelat la statisticile braziliene privind exporturile. Pentru calculul prețului de export al resturilor de oțel, se aplică în mod corespunzător dispozițiile de la considerentul 152. În plus, Comisia a observat că nu există exporturi de resturi de oțel din Brazilia către RPC.

                     (156)

                     Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii producătorului-exportator, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, Comisia a adăugat costurile de transport și de asigurare internaționale (71), a aplicat taxa la import a țării reprezentative și a adăugat costurile de transport intern la prețul de import. Costurile de transport internațional și intern pentru toate materiile prime, precum și costurile de asigurare au fost estimate pe baza datelor verificate furnizate de producătorul-exportator cooperant.

                     (157)

                     În cazul în care s-a utilizat prețul de export (72) pentru a determina prețul nedistorsionat al unei materii prime, nu s-au efectuat alte ajustări ale datelor din GTA. Comisia a considerat că costurile survenite între un furnizor brazilian și un port internațional au reprezentat costurile survenite între acest furnizor și clientul său brazilian. Prin urmare, prețul din GTA putea fi acceptat ca preț al unei materii prime livrate la poarta fabricii producătorului-exportator.

                     (158)

                     Din motivele explicate în considerentele 137-140, Comisia a utilizat o valoare de referință internațională pentru a determina costurile nedistorsionate ale profilelor de oțel. Valoarea de referință internațională nedistorsionată utilizată este prețul franco fabrică în America Latină al profilelor structurale și al grinzilor de oțel (73). Această valoare de referință a fost considerată nedistorsionată deoarece, fiind bazată pe o medie aritmetică a valorilor de tranzacție identificate în Brazilia și Mexic, s-a considerat că aceasta reflectă condițiile de piață concurențiale din regiune. Această valoare de referință prezenta prețuri cuprinse între 4,55 CNY/kg și 5,61 CNY/kg pe parcursul perioadei de anchetă.

                     (159)

                     Pentru unele materii prime, producătorul-exportator cooperant nu a fost în măsură să determine volumul consumului în evidențele sale. Costurile reale ale acestor materii prime au reprezentat o pondere neglijabilă din costurile reale totale de fabricație (mai puțin de 0,5 %). Aceste costuri au fost incluse în costurile generale de producție, astfel cum se explică în considerentul 169.

               (b)   Forța de muncă

                     (160)

                     Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă, Comisia a utilizat statisticile OIM, împreună cu informațiile publice referitoare la costurile suplimentare ale forței de muncă suportate de un angajator în Brazilia.

                     (161)

                     Statisticile OIM (74) au furnizat date privind numărul mediu de ore lucrate efectiv pe săptămână per persoană angajată și privind veniturile lunare ale angajaților din sectorul de fabricație în perioada de anchetă. Folosind aceste date, Comisia a calculat un salariu orar în producție, la care s-au adăugat costuri suplimentare legate de forța de muncă (75) (contribuții la sistemul de asigurări sociale și de șomaj plătite de angajator).

               (c)   Energie electrică

                     (162)

                     Prețul energiei electrice perceput de unul dintre cei mai mari furnizori de energie electrică din Brazilia, societatea EDP Brasil, a fost disponibil (76). Informațiile au fost suficient de detaliate pentru a permite identificarea prețului energiei electrice și a prețului pentru utilizarea sistemului de distribuție (modalidade tarifaria azul) plătite de utilizatorii industriali.

                     (163)

                     Trebuie menționat că, în Brazilia, autoritatea de reglementare Agência Nacional de Energia Elétrica (77) („ANEEL”) obligă furnizorii de energie electrică să își majoreze tarifele cu un anumit procent pentru a reglementa consumul de energie electrică din țară. ANEEL utilizează un sistem de indicatori (78) (verde, galben, roșu 1, roșu 2) pentru a semnala dacă prețul energiei electrice trebuie să rămână la nivelul propus de furnizor (verde) sau dacă trebuie majorat cu 0,010 BRL/kWh (galben), cu 0,030 BRL/kWh (roșu 1) sau cu 0,050 BRL/kWh (roșu 2). Indicatorii sunt publicați de ANEEL lunar, iar pentru perioada de anchetă au fost disponibili pe site-ul EDP Brasil (79). Pentru determinarea costurilor nedistorsionate ale energiei electrice, Comisia a luat în considerare indicatorii aplicați în perioada de anchetă și a ajustat prețul în consecință.

                     (164)

                     Costurile nedistorsionate ale energiei electrice din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum.

               (d)   Gaze naturale și pelete din lemn

                     (165)

                     Producătorii-exportatori au folosit gaze naturale sau pelete din lemn pentru a produce căldură. Prețul mediu al gazelor naturale pentru utilizatorii industriali din Brazilia în perioada de anchetă a fost disponibil într-o publicație lunară a Ministerului pentru minerit și energie (80). Costurile nedistorsionate ale peletelor din lemn au fost stabilite pe baza prețului de import în Brazilia, astfel cum se explică în considerentul 152.

                     (166)

                     Costurile nedistorsionate ale gazelor naturale din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum.

               (e)   Apă

                     (167)

                     Tariful la apă a fost disponibil, sub forma valorii încasate de societatea Sabesp, care este responsabilă pentru aprovizionarea cu apă și colectarea și epurarea apelor uzate în statul São Paulo. Informațiile au oferit date detaliate despre tarifele (81) aplicabile utilizatorilor industriali în 2018 pentru diverse subregiuni și municipalități din statul São Paulo (82). Comisia și-a întemeiat determinarea costurilor nedistorsionate pentru aprovizionarea cu apă și colectarea apelor uzate pe tariful aplicabil clienților industriali din zona metropolitană în perioada de anchetă.

                     (168)

                     Costurile nedistorsionate ale apei din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum.

               3.2.4.2.   Cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profiturile

                     (169)

                     Cheltuielile generale de producție suportate de producătorul-exportator cooperant au fost majorate cu costurile materiilor prime pentru care volumul de consum nu a putut fi identificat în evidențele producătorului-exportator și cu costurile argonului, astfel cum se explică în considerentele 153 și 154 și, ulterior, au fost exprimate ca pondere din costurile de fabricație suportate efectiv de producătorul-exportator. Acest procent a fost aplicat costurilor de fabricație nedistorsionate.

                     (170)

                     Pentru costurile VAG și profit, Comisia a utilizat datele financiare ale societății-mamă cu sediul în Brazilia din grupul Iochpe Maxion, deoarece societatea-mamă își are sediul în Brazilia și este producătoare a produsului în cauză (83), astfel cum s-a anunțat în nota din 16 aprilie 2019.

                     (171)

                     Pentru calculul costurilor VAG, Comisia a ignorat poziția „cota de profit (pierdere) a filialelor”, întrucât acest cost (sau venit) nu avea legătură cu produsul în cauză și era specific pentru structura internațională a grupului. În 2018, societatea-mamă a primit o cotă din profitul filialelor. Ajustarea a avut ca rezultat un procent mai mare al costurilor VAG, dar un procent mai mic al profitului. Per total, aceasta nu a avut niciun efect asupra nivelului costurilor VAG și al profitului luate în considerare împreună.

               3.2.4.3.   Calcularea valorii normale

                     (172)

                     Pentru a stabili valoarea normală construită, Comisia a parcurs etapele descrise mai jos.

                     (173)

                     În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. A aplicat costurile unitare nedistorsionate la consumul real de factori individuali de producție al producătorului-exportator cooperant.

                     (174)

                     În al doilea rând, Comisia a majorat costurile de fabricație nedistorsionate prin adăugarea cheltuielilor generale de producție, determinate astfel cum se descrie în considerentul 169, pentru a ajunge la costurile de producție nedistorsionate.

                     (175)

                     În cele din urmă, la costurile de producție stabilite astfel cum se descrie în considerentul 174, Comisia a aplicat costurile VAG și profitul societății-mamă a grupului Iochpe Maxion, astfel cum se explică în considerentele 170-171.

                     (176)

                     Costurile VAG exprimate ca procent din costurile mărfurilor vândute (denumite în continuare „CMV”) și aplicate costurilor de producție nedistorsionate au fost de 11,21 %.

                     (177)

                     Profitul exprimat ca procent din CMV și aplicat costurilor de producție nedistorsionate a fost de 5,06 %.

                     (178)

                     Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Întrucât în eșantion a rămas un singur producător-exportator, Comisia a construit valoarea normală pe tip de produs doar pentru acest producător-exportator.

               3.3.   Prețul de export

                     (179)

                     Producătorul-exportator în cauză a exportat în Uniune direct către clienți independenți. Astfel, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

               3.4.   Comparație

                     (180)

                     Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorului-exportator care a cooperat pe bază franco fabrică.

                     (181)

                     În cazurile justificate de necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pe baza cifrelor reale ale societății cooperante, pentru a ține seama de costurile de manipulare, de transport intern, de ambalare, de credit și comisioanele bancare.

               3.4.1.   Marja de dumping

                     (182)

                     Pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

                     (183)

                     Pe această bază, marja de dumping medie ponderată provizorie, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următoarea:

                                 Societate

                                 Marjă de dumping provizorie (%)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                     (184)

                     Astfel cum se explică în considerentul 18, ca urmare a necooperării a doi producători-exportatori incluși în eșantion și a excluderii unui alt producător-exportator din cauza restrângerii definiției produsului, eșantionul a fost redus la o singură societate, respectiv Grupul Xingmin. Prin urmare, nu a fost posibil să se stabilească o marjă de dumping medie ponderată pentru producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Ținând seama de gradul de necooperare din eșantion și de timpul insuficient pentru selectarea unui nou eșantion în această etapă târzie a procedurii, Comisia a decis să utilizeze cele mai bune date disponibile în ceea ce privește eșantionul, în temeiul articolului 17 alineatul (4) și al articolului 18 din regulamentul de bază.

                     (185)

                     Pe acest temei, în ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, Comisia a decis, în mod excepțional, să stabilească marja de dumping la același nivel cu cea stabilită pentru singurul producător-exportator rămas în eșantion. Acest lucru s-a întâmplat deoarece Comisia a considerat că eșecul eșantionării a fost și urmarea excluderii anumitor tipuri de produse, care, împreună cu excluderea în consecință a unuia dintre cei doi producători-exportatori cooperanți rămași în eșantion, a avut un impact direct asupra eșantionului. De asemenea, Comisia a luat în considerare faptul că societatea rămasă în eșantion reprezenta aproximativ 20 % din importurile produsului în cauză și exporta o gamă largă de tipuri de produse către Uniune.

                     (186)

                     Pentru toți ceilalți producători-exportatori, Comisia a decis să bazeze marja de dumping reziduală pe nivelul corespunzător marjei de dumping medii ponderate identificate în cazul societății incluse în eșantion pentru cele opt tipuri de produse cu cele mai mari marje de dumping individuale. Volumul exporturilor acestor tipuri de produse reprezenta aproximativ 29 % din volumul total exportat către Uniune de societatea în cauză, care este considerată suficient de reprezentativă.

                     (187)

                     Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

                                 Societate

                                 Marjă de dumping provizorie (%)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 Alte societăți cooperante

                                 69,4

                                 Toate celelalte societăți

                                 80,1

               4.   PREJUDICIUL

         4.1.   Definirea industriei Uniunii și a producției Uniunii

                     (188)

                     Produsul similar a fost fabricat de 11 producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

                     (189)

                     Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 35 de milioane de roți din oțel. Comisia a stabilit cifra pe baza răspunsului verificat la chestionar transmis de EUWA, confirmat prin confruntare și, după caz, actualizat cu răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Astfel cum se arată în considerentul 8, eșantionul a fost compus din trei producători din Uniune care reprezentau peste 35 % din producția totală a Uniunii de produs similar.

               4.2.   Piața din Uniune și consumul la nivelul Uniunii

                     (190)

                     Piața roților din oțel cuprinde o varietate de tipuri de produse, în funcție de tipul de vehicule pe care se montează roțile. Aceste tipuri de produse variază în principal ca dimensiuni, cele de dimensiuni mai mici fiind destinate autoturismelor, iar cele cu diametru mai mare fiind destinate camioanelor de mare tonaj și autovehiculelor pentru utilizări speciale. Aceste tipuri de produse sunt clasificate în mod obișnuit de către sectorul în cauză în două categorii: roți pentru autoturisme (pentru autovehicule cu cel mult opt locuri) și roți pentru autovehicule comerciale (toate celelalte). Toate aceste tipuri diferite au aceleași caracteristici fizice și utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate un singur produs în sensul prezentei anchete.

                     (191)

                     Ancheta a stabilit că atât producătorii din China, cât și cei din Uniune sunt activi atât în domeniul roților pentru autoturisme, cât și al roților pentru autovehicule comerciale. Pe baza informațiilor furnizate de reclamant, aproximativ 45 % din importurile chineze din timpul perioadei de anchetă (PA) au constat în roți pentru autoturisme, iar 55 % în roți pentru autovehicule comerciale. În Uniune, aproximativ 65 % din vânzări sunt reprezentate de roțile pentru autoturisme, iar 35 % de roți pentru autovehicule comerciale.

                     (192)

                     Roțile de oțel sunt vândute în Uniune prin intermediul a două canale principale de distribuție: fie direct către producătorii auto (OEM), fie către societăți independente care dezvoltă RO sub propria marcă, vânzându-le apoi către angrosiștisau comercianți cu amănuntul. Chiar dacă producătorii auto solicită specificații destul de stricte, toate roțile au caracteristici identice/comparabile, indiferent de canalul lor de distribuție, și, în ultimă instanță, toate tipurile de RO compun un singur tip omogen. Cel mai important, există interconexiuni clare între cele două canale de distribuție, întrucât prețurile aferente unui canal de distribuție pot exercita presiune asupra celuilalt.

                     (193)

                     Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, la care se adaugă importurile din toate țările terțe.

                     (194)

                     Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 2

                        Consumul la nivelul Uniunii

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Consumul total la nivelul Uniunii
                                 (în mii de bucăți)

                                 38 554

                                 38 523

                                 40 161

                                 39 387

                                    Indice

                                    100

                                    100

                                    104

                                    102

                                    Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion

                     (195)

                     În cursul perioadei examinate, consumul Uniunii a crescut cu 2 %.

               4.3.   Importurile din țara în cauză

                     (196)

                     Codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 includ o gamă mai largă de produse decât RO. Mai mult, singura unitate de măsură disponibilă în Eurostat este masa, care poate să nu permită neapărat o comparabilitate adecvată a datelor între diversele surse de importuri, având în vedere diferitele tipuri de RO cu o gamă largă de diametre și cu mase diferite și posibila gamă de produse diferite/variabile (roți pentru autoturisme și roți pentru vehicule comerciale, inclusiv, printre altele, roți pentru tractoare și remorci). EUWA a ridicat această problemă în plângerea sa și a furnizat, pe lângă cifrele din plângere, estimările proprii ale volumelor importurilor din China, Turcia și alte țări, care au fost verificate de Comisie. Pe această bază, Comisia a informat părțile interesate și le-a permis să prezinte observații cu privire la diversele surse de date, inclusiv la estimările volumelor importurilor, furnizate în cursul anchetei de către EUWA, precum și la volumul și prețurile importurilor bazate pe datele Eurostat. Niciuna dintre părți nu a contestat aceste estimări ale volumelor importurilor, care, prin urmare, au fost considerate a fi cea mai bună sursă de informații disponibile. Chiar dacă EUWA a exprimat îndoieli cu privire la nivelul prețurilor indicat de Eurostat, în absența altei surse de informații disponibile, Comisia a utilizat datele Eurostat pentru a stabili, cel puțin, tendințele prețurilor. Cu toate acestea, Comisia a utilizat prețurile primite de la părțile incluse în eșantion pentru a compara nivelurile prețurilor și a determina subcotarea prețurilor și marja de prejudiciu.

               4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

                     (197)

                     Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumului importurilor cu consumul la nivelul Uniunii.

                     (198)

                     Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 3

                        Volumul importurilor și cota de piață

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Volumul importurilor din RPC
                                 (în mii de bucăți)

                                 1 007

                                 1 257

                                 1 963

                                 2 093

                                    Indice

                                    100

                                    125

                                    195

                                    208

                                 Cota de piață (%)

                                 2,6

                                 3,3

                                 4,9

                                 5,3

                                    Indice

                                    100

                                    125

                                    187

                                    204

                                    Sursă: EUWA.

                     (199)

                     Importurile din RPC și cota de piață a acestora s-au dublat în perioada examinată. Importurile au crescut de la aproximativ 1 milion la 2 milioane de bucăți, ceea ce corespunde unei creșteri a cotei de piață de la 2,6 % la 5,3 % în perioada de anchetă. Importurile din RPC au reprezentat aproximativ 25 % din totalul importurilor pe parcursul perioadei de anchetă. Trebuie menționat că, pe baza datelor disponibile, importurile din China au constat atât în roți pentru autoturisme, cât și în roți pentru autovehicule comerciale, și că aceste importuri au crescut pentru ambele tipuri de produs, creșterea fiind totuși mult mai pronunțată în cazul roților pentru autoturisme.

               4.3.2.   Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

                     (200)

                     Astfel cum s-a explicat mai sus, în considerentul 196, Comisia a stabilit tendințele prețurilor la importuri pe baza datelor Eurostat, astfel cum au fost comunicate părților de către Comisie în cursul anchetei. Se reamintește faptul că, chiar dacă datele Eurostat nu au oferit o imagine precisă privind nivelul absolut al importurilor – și, prin urmare, al prețurilor unitare –, acestea au constituit totuși singura sursă de informații disponibilă pentru stabilirea, cel puțin, a tendințelor prețurilor. Prin urmare, datele de mai jos au fost analizate în acest context și nu au fost utilizate pentru a compara nivelurile prețurilor.

                     (201)

                     Prețul importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 4

                        Prețuri de import (în EUR/kg)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 RPC

                                 2,04

                                 1,90

                                 1,85

                                 1,90

                                    Indice

                                    100

                                    93

                                    91

                                    93

                                    Sursă: Eurostat.

                     (202)

                     Prețurile de import din RPC au scăzut în medie cu 7 % în cursul perioadei examinate.

                     (203)

                     Comisia a determinat, de asemenea, subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă, comparând următoarele:

                                 —

                                 prețurile medii ponderate pentru fiecare tip de produs ale importurilor provenite de la producătorul chinez cooperant inclus în eșantion la primul client independent de pe piața din Uniune (84), stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului; și

                                 —

                                 prețurile de vânzare medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică.

                     (204)

                     Prețurile au fost comparate în funcție de tipul de produs, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de anchetă. S-a înregistrat o subcotare semnificativă, cuprinsă între 8,7 % și 42,6 %, rezultând o marjă medie ponderată de 26,2 % pentru exportatorul care a cooperat.

               4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

         4.4.1.   Observații generale

                     (205)

                     În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

                     (206)

                     Astfel cum s-a menționat în considerentul 8, a fost utilizată eșantionarea pentru a determina eventualul prejudiciu suferit de industria Uniunii.

                     (207)

                     Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din răspunsul verificat la chestionar al EUWA. Aceste date se referă la toți producătorii din Uniune, dar au fost actualizate, după caz, în urma verificărilor efectuate în privința producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

                     (208)

                     Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjelor de dumping.

                     (209)

                     Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile medii cu forța de muncă, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.

               4.4.2.   Indicatori macroeconomici

         4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

                     (210)

                     Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 5

                        Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Volumul producției
                                 (în mii de bucăți)

                                 36 399

                                 35 252

                                 36 860

                                 34 999

                                    Indice

                                    100

                                    97

                                    101

                                    96

                                 Capacitatea de producție
                                 (în mii de bucăți)

                                 52 050

                                 52 226

                                 52 744

                                 52 289

                                    Indice

                                    100

                                    100

                                    101

                                    100

                                 Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

                                 69,9

                                 67,5

                                 69,9

                                 66,9

                                    Indice

                                    100

                                    97

                                    100

                                    96

                                    Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion.

                     (211)

                     Producția totală a industriei din Uniune a fluctuat, dar în ansamblu a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate. Deoarece capacitatea de producție a fost menținută aproape la același nivel pe durata întregii perioade examinate, gradul de utilizare a acesteia a scăzut de la 69,9 % la 66,9 %.

               4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

                     (212)

                     Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 6

                        Volumul vânzărilor și cota de piață

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii (în mii de bucăți)

                                 32 731

                                 32 299

                                 32 581

                                 31 451

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    100

                                    96

                                 Cota de piață (%)

                                 84,9

                                 83,8

                                 81,1

                                 79,8

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    96

                                    94

                                    Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion.

                     (213)

                     Volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, în timp ce importurile din China s-au dublat. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 6 % (de la 84,9 % la 79,8 %) în perioada examinată.

               4.4.2.3.   Creșterea economică

                     (214)

                     Cifrele de mai sus privind producția, volumul vânzărilor și cota de piață demonstrează că industria Uniunii nu a putut să crească, nici în termeni absoluți, nici în ceea ce privește consumul, în cursul perioadei examinate.

               4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                     (215)

                     Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 7

                        Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Numărul de angajați

                                 2 970

                                 2 949

                                 2 947

                                 2 985

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    99

                                    100

                                 Productivitate (în mii de bucăți/angajat)

                                 12,3

                                 12,0

                                 12,4

                                 11,6

                                    Indice

                                    100

                                    98

                                    102

                                    95

                                    Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion.

                     (216)

                     În perioada examinată, ocuparea forței de muncă în Uniune a rămas stabilă. Într-adevăr, creșterea consumului nu a putut fi corelată cu o creștere similară a ocupării forței de muncă, deoarece volumele de vânzări și de producție au scăzut. Odată cu scăderea cu 4 % a producției, productivitatea industriei Uniunii a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

               4.4.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

                     (217)

                     Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC.

                     (218)

                     Aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare.

               4.4.3.   Indicatori microeconomici

         4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

                     (219)

                     În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți din Uniune au evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 8

                        Prețurile medii de vânzare în Uniune (în EUR)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Prețul de vânzare unitar mediu franco fabrică (EXW) practicat în Uniune față de clienți neafiliați

                                 15,3

                                 15,8

                                 18,0

                                 18,4

                                    Indice

                                    100

                                    104

                                    118

                                    121

                                 Costul de producție unitar

                                 14,4

                                 14,3

                                 17,1

                                 18,5

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    118

                                    128

                                    Sursă: Producători incluși în eșantion.

                     (220)

                     În timp ce costurile de producție suportate de industria din Uniune au crescut cu 28 % în perioada examinată, în principal din cauza creșterii puternice a costului produselor plate din oțel laminate la cald, o materie primă esențială, prețul de vânzare unitar mediu al industriei din Uniune către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu doar 21 % în perioada de anchetă. Acest fapt demonstrează blocarea severă a prețurilor provocată de creșterea puternică a importurilor de produs în cauză. Astfel cum se explică mai jos, în secțiunea 4.4.3.4, acest lucru a avut un impact semnificativ asupra situației financiare a industriei din Uniune, care a înregistrat pierderi în perioada de anchetă.

               4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

                     (221)

                     Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 9

                        Costurile medii cu forța de muncă per angajat (în EUR)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Costurile medii cu forța de muncă per angajat

                                 51 975

                                 48 466

                                 51 577

                                 53 484

                                    Indice

                                    100

                                    93

                                    99

                                    103

                                    Sursă: Producători incluși în eșantion.

                     (222)

                     Între anul 2015 și perioada de anchetă, costurile medii cu forța de muncă per angajat suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut ușor, cu 3 %. Costul cu forța de muncă a crescut în special în 2017, din cauza unei modificări legislative în statul membru al unuia dintre producătorii incluși în eșantion.

               4.4.3.3.   Stocurile

                     (223)

                     Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 10

                        Stocurile

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Stocuri finale (în mii de bucăți)

                                 2 327

                                 1 845

                                 2 155

                                 1 631

                                    Indice

                                    100

                                    79

                                    93

                                    70

                                 Stocurile finale ca procent din producție (%)

                                 6,4

                                 5,2

                                 5,8

                                 4,7

                                    Indice

                                    100

                                    82

                                    91

                                    73

                                    Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion.

                     (224)

                     Stocurile nu pot fi considerate drept un indicator relevant al prejudiciului, întrucât producția de roți din oțel se realizează într-o mare măsură la comandă; stocul existent la un moment dat în timp este, în mare parte, rezultatul mărfurilor vândute, dar încă nelivrate. Prin urmare, tendințele referitoare la stocuri sunt prezentate doar cu titlu informativ.

                     (225)

                     Stocurile finale totale au scăzut cu 30 % pe parcursul perioadei examinate. Stocurile finale ca procent din producție au scăzut ușor, de la 6,4 % în 2015 la 4,7 % în perioada de anchetă, adică cu 27 %.

               4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

                     (226)

                     Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 11

                        Rentabilitate, flux de lichidități, investiții și randamentul investițiilor

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

                                 2,3 %

                                 7,1 %

                                 3,5 %

                                 –1,1 %

                                    Indice

                                    100

                                    309

                                    153

                                    – 49

                                 Fluxul de lichidități (în EUR)

                                 7,9 %

                                 11,9 %

                                 4,3 %

                                 6,1 %

                                    Indice

                                    100

                                    151

                                    54

                                    78

                                 Investiții (000 EUR)

                                 7 326

                                 6 830

                                 9 990

                                 13 713

                                    Indice

                                    100

                                    93

                                    136

                                    187

                                 Randamentul investițiilor (%)

                                 16,1

                                 48,6

                                 24,7

                                 –5,5

                                    Indice

                                    100

                                    301

                                    153

                                    – 34

                                    Sursă: Producători incluși în eșantion.

                     (227)

                     Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. Rentabilitatea a fost neuniformă în perioada în cauză, dar, în general, a urmat tendința descrescătoare începând cu 2016 și a devenit negativă în perioada de anchetă.

                     (228)

                     Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a avut o evoluție negativă în perioada examinată, deși deteriorarea acestuia, în special la sfârșitul perioadei de anchetă, a fost mai puțin pronunțată decât tendința rentabilității.

                     (229)

                     Investițiile au crescut cu 87 % pe parcursul perioadei examinate. Aproape jumătate din investiții au vizat întreținerea liniei de producție. Cu toate acestea, s-au realizat, de asemenea, investiții semnificative în înnoirea capacităților, în conformitate cu o creștere proiectată, în anii următori, a cererii pentru roți cu diametru mai mare, care necesită o capacitate suplimentară de prelucrare mecanică și de vopsire.

                     (230)

                     Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a evoluat negativ în perioada examinată, în pofida creșterii investițiilor totale în 2016, reflectând tendințele descrise anterior pentru rentabilitate și fluxul de lichidități.

               4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

                     (231)

                     În perioada examinată, prețurile de vânzare au crescut cu 21 %, ceea ce nu a fost suficient pentru a acoperi creșterea costurilor de producție (28 %) în perioada de anchetă. Nivelul de profit de 2,3 % al industriei din Uniune în 2015 s-a transformat în pierdere (– 1,1 %) în perioada de anchetă. Această tendință a avut ca rezultat scăderea similară a fluxului de lichidități (– 22 %) și a rentabilității investițiilor (– 134 %).

                     (232)

                     În perioada examinată, nivelul producției industriei din Uniune a scăzut cu 4 %, volumul vânzărilor a scăzut, de asemenea, cu 4 %, iar cota de piață a scăzut de la 84,9 % la 79,8 %, în timp ce consumul a crescut cu 2 %. Trebuie menționat că, în aceeași perioadă, China a reușit să-și dubleze cota de piață. Aceste evoluții au adus industria Uniunii într-o situație vulnerabilă.

                     (233)

                     Foarte puțini dintre indicatorii examinați au înregistrat o evoluție pozitivă în perioada examinată. Investițiile au crescut cu 87 %, dar aceste investiții sunt legate în principal de înlocuirea și modernizarea utilajelor. De asemenea, stocurile au scăzut pe parcursul întregii perioade examinate, dar, întrucât cea mai mare parte a volumului produsului este fabricată la cerere, scăderea stocurilor nu poate fi considerată o evoluție pozitivă în acest caz.

                     (234)

                     În acest stadiu, pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

               5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

                     (235)

                     În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți au adus în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că orice prejudiciu eventual cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping din RPC nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. Acești factori sunt importurile din țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și evoluția costurilor materiilor prime.

               5.1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

                     (236)

                     Importurile din RPC au crescut cu 108 % în perioada examinată și, de asemenea, și-au dublat cota de piață. Creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a fost responsabilă pentru cea mai mare parte din scăderea cotei de piață a industriei Uniunii. În plus, prețurile importurilor din RPC au scăzut în medie cu 7 % și, potrivit celor mai bune informații disponibile, au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 26,2 % în medie în perioada de anchetă. Prețurile scăzute ale importurilor din RPC au exercitat, de asemenea, o blocare semnificativă a prețurilor în perioada de anchetă, ceea ce a făcut ca industria Uniunii să înregistreze pierderi, întrucât nu a putut să își crească prețurile peste nivelul costurilor de producție.

                     (237)

                     Analiza indicatorilor de prejudiciu de la considerentele 186-211 arată că situația economică a industriei din Uniune s-a înrăutățit, iar această evoluție a coincis cu o creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC, la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut cote de piață în favoarea importurilor mai ieftine și care au făcut obiectul unui dumping originare din China, iar unii producători din Uniune incluși în eșantion au confirmat, de asemenea, faptul că, astfel cum s-a stabilit deja în contextul anchetei privind roțile de aluminiu (85), producătorii de autovehicule utilizează în continuare ofertele chineze ca punct de referință pentru a forța scăderea prețurilor. Acest fapt a exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor din Uniune, care nu au putut fi majorate pentru a se ține cont de creșterile costurilor. Într-adevăr, creșterea importurilor și prețurile foarte scăzute identificate sunt factorii principali care trebuie luați în considerare în acest caz. Presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC a provocat blocarea prețurilor pentru industria Uniunii. În special în 2017 și în perioada de anchetă, când costurile unitare de producție au crescut din cauza prețurilor mai mari ale oțelului, industria din Uniune nu a fost în măsură să transfere pe deplin aceste creșteri ale costurilor în prețurile sale de vânzare. Acest lucru a făcut ca indicatorii de performanță ai industriei din Uniune să se deterioreze, ducând la pierderi în perioada de anchetă.

                     (238)

                     Din aceste motive, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.

               5.2.   Efectele altor factori

         5.2.1.   Importurile din țări terțe

                     (239)

                     Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 12

                        Importuri din țări terțe

                                 Țara

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Turcia

                                 Volum (în mii de bucăți)

                                 3 433

                                 3 450

                                 3 557

                                 3 793

                                    Indice

                                    100

                                    100

                                    104

                                    110

                                 Cota de piață (%)

                                 8,9

                                 9,0

                                 8,9

                                 9,6

                                    Indice

                                    100

                                    101

                                    100

                                    108

                                 Preț mediu (per kg)

                                 2,11

                                 1,98

                                 2,00

                                 1,96

                                    Indice

                                    100

                                    94

                                    95

                                    93

                                 Alte țări

                                 Volum (în mii de bucăți)

                                 1 383

                                 1 517

                                 2 050

                                 2 050

                                    Indice

                                    100

                                    110

                                    148

                                    148

                                 Cota de piață (%)

                                 3,6

                                 3,9

                                 5,1

                                 5,2

                                    Indice

                                    100

                                    110

                                    142

                                    145

                                 Preț mediu (per kg)

                                 2,85

                                 2,69

                                 2,77

                                 2,85

                                    Indice

                                    100

                                    94

                                    97

                                    100

                                    Sursă: EUWA pentru volume, Eurostat pentru tendințele prețurilor.

                     (240)

                     Deși importurile din Turcia au crescut pe parcursul perioadei de anchetă, evoluția acestora a fost mult mai puțin marcată decât cea a importurilor din China.

                     (241)

                     În ceea ce privește volumul, importurile din Turcia au crescut cu 360 000 de unități în perioada de anchetă, în timp ce China și-a dublat exporturile în Uniune, acestea crescând cu 1 000 000 de unități în aceeași perioadă. Drept urmare, cota de piață a Chinei a crescut cu 2,7 puncte procentuale (de la 2,6 % la 5,3 %), în timp ce creșterea în cazul Turciei a rămas mai modestă (+0,7 puncte procentuale). În ceea ce privește prețurile, astfel cum s-a menționat mai sus, datele Eurostat nu oferă o bază precisă pentru compararea prețurilor. În plângerea sa, EUWA a furnizat totuși date care arată, pentru șase tipuri reprezentative de roți, că prețurile produsului din Turcia au fost substanțial mai mari decât ale produsului din China – în medie, cu aproximativ 25 % mai mari –, ceea ce este comparabil cu marja de subcotare stabilită în considerentul 205. Având în vedere aceste elemente, pe baza dovezilor disponibile, importurile din Turcia nu pot fi considerate ca fiind realizate la prețuri prejudiciabile.

                     (242)

                     Importurile din celelalte țări luate împreună au crescut cu 48 % în perioada în cauză, cota de piață a acestora crescând de la 3,6 % la 5,2 %. În pofida acestui lucru și pe baza singurelor informații disponibile, prețurile importurilor din alte țări terțe au fost cu aproximativ 50 % mai mari decât prețurile de dumping ale importurilor din China.

                     (243)

                     Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că importurile din alte țări terțe decât RPC nu atenuează legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

               5.2.2.   Rezultatele la export ale industriei Uniunii

                     (244)

                     Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                        Tabelul 13

                        Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                 Volumul exporturilor (în mii de bucăți)

                                 1 003

                                 1 156

                                 1 401

                                 1 371

                                    Indice

                                    100

                                    115

                                    140

                                    137

                                 Preț mediu (EUR/bucată)

                                 16,2

                                 16,0

                                 19,3

                                 17,4

                                    Indice

                                    100

                                    99

                                    119

                                    108

                                 Cota de piață a exporturilor (%)

                                 3,0

                                 3,5

                                 4,1

                                 4,2

                                    Indice

                                    100

                                    116

                                    139

                                    140

                                    Sursă: EUWA (volume), producători incluși în eșantion (prețuri).

                     (245)

                     În perioada examinată, cota exporturilor industriei Uniunii a reprezentat mai puțin de 3 % din producția totală a acesteia. Prin urmare, chiar dacă exporturile au crescut cu 40 %, ceea ce înseamnă cu aproximativ 300 000 de unități, aceasta reprezintă doar o mică parte din scăderea producției. Uniunea a rămas principala piață a industriei din Uniune, reprezentând 95,8 % din vânzările acesteia în perioada de anchetă, iar aceste vânzări au scăzut atât în termeni absoluți, cât și în ceea ce privește cota de piață în perioada examinată.

                     (246)

                     Prin urmare, se concluzionează că, în cel mai bun caz, aceste vânzări la export au atenuat ușor prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.

                     (247)

                     Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că exporturile industriei Uniunii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii.

               5.2.3.   Prețul oțelului

                     (248)

                     În plângere s-a menționat faptul că, în perioada examinată, prețul oțelului în Uniune a crescut semnificativ și acest lucru a fost confirmat în timpul verificărilor la fața locului, efectuate la sediile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Într-adevăr, prețul mediu de achiziție al rulourilor laminate la cald cumpărate de producătorii incluși în eșantion a evoluat după cum urmează:

                        Tabelul 14

                        Costul mediu al rulourilor laminate la cald necesare pentru producerea unei roți

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PA

                                    Indice

                                    100

                                    98

                                    122

                                    133

                                    Sursă: Producători incluși în eșantion.

                     (249)

                     Costul mediu al rulourilor laminate la cald necesare pentru producerea unei roți a crescut cu 33 % în perioada examinată. Rulourile laminate la cald reprezintă aproximativ 50 % din costul de producție. În condiții normale, industria ar transfera astfel de creșteri ale costurilor către clienții săi, în special dacă rentabilitatea sa este scăzută. În condițiile actuale, caracterizate de volume mari și în continuă creștere ale unor importuri la prețuri anormal de mici din China, industria Uniunii nu a fost în măsură să își ajusteze prețurile de vânzare în consecință.

                     (250)

                     Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că nu creșterea costului materiei prime a constituit o cauză a prejudiciului, ci mai degrabă faptul că, astfel cum s-a stabilit mai sus (a se vedea considerentul 249), industria Uniunii nu a putut reflecta această creștere în prețurile sale, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping din China, ceea ce a condus la scăderea rentabilității.

               5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

                     (251)

                     În perioada examinată, volumele importurilor din RPC și cotele de piață ale acestora au crescut semnificativ, în timp ce prețurile din RPC au scăzut în medie cu 9 %. Mai important, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au subcotat în mod semnificativ prețurile din Uniune ale acestui produs sensibil la prețuri. În plus, presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC a subminat volumele și prețurile vânzărilor industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate, cu efecte deosebit de prejudiciabile în 2017 și în perioada de anchetă, când s-au înregistrat creșteri ale costurilor. Această presiune a provocat pierderi severe la nivel de producție, vânzări și rentabilitate în perioada de anchetă.

                     (252)

                     Pe baza analizei de la considerentele 236-250, Comisia a concluzionat în această etapă că niciunul dintre ceilalți factori, luați în considerare individual sau colectiv, nu atenuează legătura de cauzalitate dintre prejudiciul material suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC.

               6.   INTERESUL UNIUNII

                     (253)

                     În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea să concluzioneze în mod clar că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida determinării unui dumping prejudiciabil. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale altor operatori economici relevanți.

               6.1.   Interesul industriei Uniunii

                     (254)

                     Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă prejudicii materiale din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care i-au subcotat prețurile, au blocat creșterea acestora și au provocat o pierdere semnificativă a cotei de piață, ducând la pierderi în perioada de anchetă, astfel cum s-a arătat în secțiunile 4 și 5 de mai sus.

                     (255)

                     Se preconizează că industria din Uniune va beneficia de măsurile impuse, care probabil vor împiedica o nouă creștere a importurilor din China la prețuri foarte scăzute. În cazul în care nu se instituie măsuri, se preconizează că aceste importuri vor continua și chiar vor crește, cauzând prejudicii suplimentare industriei din UE.

               6.2.   Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

                     (256)

                     La deschiderea anchetei, au fost contactați 72 de importatori, de utilizatori și de asociații ale acestora.

                     (257)

                     Doar doi importatori au răspuns furnizând informațiile necesare pentru eșantionare. Cu toate acestea, în cele din urmă, ambii au refuzat să coopereze în continuare la anchetă și, prin urmare, Comisia nu a reușit să obțină cooperare din partea importatorilor.

                     (258)

                     Comisia a trimis chestionare celor două grupuri de producători de autoturisme care și-au manifestat interesul după deschiderea anchetei, dar niciunul dintre acestea nu a prezentat observații și nu a transmis un răspuns la chestionar.

                     (259)

                     În urma anchetei s-a constatat că impactul măsurilor asupra roților din oțel este limitat pentru producătorii de autoturisme. Această concluzie rezultă din estimarea prezentată de un producător din Uniune inclus în eșantion, potrivit căreia un set complet de roți din oțel reprezintă aproximativ 0,6 % din costul de fabricație al unui autoturism mic sau 0,7 % din costul de fabricație al unui camion (86). Nu există alte informații la dosar care să arate că măsurile ar avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor, care să depășească impactul pozitiv asupra industriei din Uniune. La aceeași concluzie s-a ajuns și în cadrul celei mai recente anchete asupra unui produs similar (87).

               6.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

                     (260)

                     Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri asupra importurilor de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză.

               7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

                     (261)

                     Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping.

               7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

                     (262)

                     Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii.

                     (263)

                     În acest caz, prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar fi în măsură să își acopere costurile de producție, inclusiv costurile care decurg din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele acestora la care Uniunea este parte și din convențiile OIM enumerate în anexa Ia la regulamentul de bază și să obțină un profit rezonabil (denumit în continuare „profitul-țintă”).

                     (264)

                     Articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază stabilește nivelul minim al profitului-țintă la 6 %. În conformitate cu articolul menționat, pentru stabilirea profitului-țintă, Comisia a luat în considerare următorii factori: nivelul de rentabilitate înainte de creșterea importurilor din RPC, nivelul de rentabilitate necesar pentru a acoperi pe deplin costurile și investițiile, costurile cu cercetarea și dezvoltarea (C & D) și inovarea, și nivelul de rentabilitate preconizat în condiții normale de concurență.

                     (265)

                     Astfel cum se arată în tabelul 3, importurile din RPC au crescut constant pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, niciunul dintre acești ani nu ar fi adecvat pentru a furniza un profit-țintă în conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază. Niciunul dintre producătorii incluși în eșantion nu a formulat o cerere motivată cu privire la pierderi de investiții sau costuri cu cercetarea, dezvoltarea și inovarea. Având în vedere informațiile de mai sus, Comisia a recurs la utilizarea profitului-țintă minim de 6 %, care a fost adăugat la costul real de producție al industriei din Uniune pentru a stabili prețul neprejudiciabil.

                     (266)

                     Întrucât nu s-au formulat cereri în temeiul articolului 7 alineatul (2d) cu privire la costurile curente sau viitoare care decurg din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele acestora sau din convențiile OIM enumerate, nu s-au adăugat alte costuri la prețul neprejudiciabil astfel stabilit.

                     (267)

                     În continuare, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorului-exportator cooperant inclus în eșantion din RPC și prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. Marja de subcotare rezultată a fost de 50,3 %.

                     (268)

                     Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „alte societăți cooperante” enumerate în anexa 1 a fost media eșantionului, și anume 50,3 %.

                     (269)

                     Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „toate celelalte societăți” este definit, în conformitate cu metodologia utilizată pentru stabilirea marjei de dumping reziduale, astfel cum se explică în considerentul 186, prin calcularea marjei de subcotare medii ponderate identificate la societatea inclusă în eșantion pentru cele opt tipuri de produse cu cele mai mari marje de subcotare individuale. Aceste tipuri de produse au reprezentat 15 % din importurile de la exportatorul chinez cooperant. Marja de subcotare reziduală rezultată a fost de 66,4 %.

               7.2.   Măsuri provizorii

                     (270)

                     Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping.

                     (271)

                     Este necesar să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de roți din oțel originare din RPC în conformitate cu regula taxei celei mai mici de la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping, ținând cont și de circumstanțele descrise în considerentele 18 și 184. Valoarea taxelor trebuie stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu.

                     (272)

                     Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie stabilite după cum urmează:

                                 Societate

                                 Marjă de dumping (%)

                                 Marjă de prejudiciu (%)

                                 Taxă antidumping provizorie (%)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Alte societăți cooperante

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Toate celelalte societăți

                                 80,1

                                 66,4

                                 66,4

                     (273)

                     Nivelurile individuale ale taxei antidumping aplicabile societăților menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să fie supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu trebuie să fie supuse niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

                     (274)

                     O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (88). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabil acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii.

                     (275)

                     Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile cărora li se aplică taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să fie supuse taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

                     (276)

                     Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți trebuie să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă.

                     (277)

                     Statisticile privind RO sunt deseori exprimate în număr de bucăți. Cu toate acestea, nu există nicio unitate de măsură suplimentară pentru RO precizată în Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (89). Prin urmare, este necesar ca, pentru importurile de produs în cauză, să figureze în declarația de punere în liberă circulație nu doar masa în kg sau tone, ci și numărul de bucăți importate. Pentru codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097, trebuie precizat numărul de bucăți.

               8.   INFORMAȚII ÎN ETAPA PROVIZORIE

                     (278)

                     În conformitate cu articolul 19a din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la impunerea planificată a taxelor provizorii. Această informație a fost, de asemenea, pusă la dispoziția publicului larg prin intermediul site-ului web al DG TRADE. Părților interesate li s-a acordat un termen de trei zile lucrătoare pentru a transmite observații privind acuratețea calculelor care le-au fost comunicate în mod specific.

                     (279)

                     Nu s-au primit observații privind acuratețea calculelor.

               9.   DISPOZIȚII FINALE

                     (280)

                     În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise în termen de 15 zile și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale în termen de cinci zile.

                     (281)

                     Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1

               (1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de roți din oțel, indiferent dacă sunt însoțite sau nu de accesoriile lor și dacă sunt echipate sau nu cu anvelope, proiectate pentru:

                           1.

                           tractoare rutiere,

                           2.

                           autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri,

                           3.

                           autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale),

                           4.

                           remorci sau semiremorci, fără propulsie mecanică, pentru tractoare rutiere,

                     originare din Republica Populară Chineză, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 (codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097) (denumite în continuare „produsul în cauză”).
               Următoarele produse sunt excluse:

                           1.

                           roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10;

                           2.

                           roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere;

                           3.

                           părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel;

                           4.

                           roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice];

                           5.

                           roțile pentru remorci de autoturisme, rulote, remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, cu un diametru al jantei de maximum 16 inchi.

               (2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, se stabilesc după cum urmează:

                           Societate

                           Taxă antidumping provizorie (%)

                           Cod adițional TARIC

                           Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                           50,3

                           C508

                           Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

                           50,3

                           C509

                           Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

                           50,3

                           C510

                           Alte societăți cooperante enumerate în anexa I

                           50,3

                           A se vedea anexa I

                           Toate celelalte societăți

                           66,4

                           C999

               (3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de (produsul în cauză) vândut la export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost fabricat de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în [RPC]. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

               (4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

               (5)   În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind produsul menționat la alineatul (1), numărul de bucăți din produsul importat se înscrie în câmpul relevant al declarației respective.

               (6)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.

            Articolul 2

               (1)   Părțile interesate trebuie să transmită Comisiei observațiile lor scrise cu privire la prezentul regulament în termen de 15 zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

               (2)   Părțile interesate care doresc o audiere cu Comisia trebuie să formuleze o cerere în acest sens în termen de cinci zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

               (3)   Părțile interesate care doresc o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale trebuie să formuleze o cerere în acest sens în termen de cinci zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Consilierul-auditor examinează cererile depuse după acest termen și poate decide să le accepte, dacă este cazul.

            Articolul 3
            Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
            Articolul 1 se aplică pentru o perioadă de șase luni.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 9 octombrie 2019.

                  Pentru Comisie

                  Președintele

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

            (2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză (JO C 60, 15.2.2019. p. 19).

            (3)  Aviz de modificare a avizului de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză (JO C 111, 25.3.2019, p. 52).

            (4)  A se vedea secțiunea 3.1 din regulament.

            (5)  Disponibile la adresa http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2383 (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

            (6)  Nr. t19.001009.

            (7)  Nr. t19.001778.

            (8)  Document de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială, 20 decembrie 2017, SWD(2017) 483 final/2 (denumit în continuare „raportul”).

            (9)  A se vedea p. 15 din plângere și anexa 14 la aceasta.

            (10)  „Overcapacity in China – an impediment to the Party’s reform agenda” (Supracapacitatea din China, un impediment pentru agenda de reforme a partidului), Camera de Comerț a Uniunii Europene în China, p. 19 (anexa 14 la plângere).

            (11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/687 al Comisiei din 2 mai 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 116, 3.5.2019, p. 5) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/688 al Comisiei din 2 mai 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 116, 3.5.2019, p. 39).

            (12)  Raport – capitolul 2, pp. 6-7.

            (13)  Raport – capitolul 2, p. 10.

            (14)  Disponibil la adresa http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

            (15)  Raport – capitolul 2, pp. 20-21.

            (16)  Raport – capitolul 3, pp. 41, 73-74.

            (17)  Raport – capitolul 6, pp. 120-121.

            (18)  Raport – capitolul 6, pp. 122-135.

            (19)  Raport – capitolul 7, pp. 167-168.

            (20)  Raport – capitolul 8, pp. 169-170, 200-201.

            (21)  Raport – capitolul 2, pp. 15-16, raport – capitolul 4, p. 50, p. 84, raport – capitolul 5, pp. 108-109.

            (22)  Raport – capitolul 3, p. 22-24 și capitolul 5, p. 97-108.

            (23)  Raport – capitolul 5, pp. 104-9.

            (24)  Raport – capitolul 14, p. 358. 51 % întreprinderi private și 49 % IDS în ceea ce privește producția și 44 % IDS și 56 % întreprinderi private în ceea ce privește capacitatea.

            (25)  Disponibil la www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (link consultat ultima dată la 12 septembrie 2019), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e
         (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019), și www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (link consultat ultima dată la 11 septembrie 2019).

            (26)  Disponibil la http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (link consultat ultima dată la 12 septembrie 2019) și http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (link consultat ultima dată la 12 septembrie 2019).

            (27)  Astfel cum s-a întâmplat cu fuziunea dintre întreprinderea privată Rizhao și întreprinderea deținută de stat Shandong Iron and Steel din 2009. A se vedea Beijing steel report, p. 58, și preluarea pachetului majoritar de acțiuni ale Magang Steel de către China Baowu Steel Group în iunie 2019; a se vedea https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (link consultat ultima dată la 11 septembrie 2019).

            (28)  JO L 116, 3.5.2019, p. 39.

            (29)  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

            (30)  PwC Automotive Industry Bluebook (2017 Edition) China Automotive Market: Witnessing the Transformation [Cartea albastră a PwC privind industria auto (ediția din 2017), „Piața auto din China: transformările curente”], p. 36, document disponibil la https://www.pwccn.com/en/automotive/pwc-auto-industry-blue-book.pdf (link consultat ultima dată la 21 august 2019); J. D. Power, China Market Insight – China’s Five Year Plan (J. D. Power, Situația pieței chineze – Planul cincinal al Chinei), document disponibil la https://www.jdpower.com/sites/default/files/china_five_year_plan.pdf (link consultat ultima dată la 21 august 2019).

            (31)  Raport – capitolul 5, pp. 100-1.

            (32)  Raport – capitolul 2, p. 26

            (33)  Raport – capitolul 2, pp. 31-2.

            (34)  Disponibil la adresa https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

            (35)  Textul complet al planului este disponibil pe site-ul web al MIIT: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (link consultat ultima dată la 16 iulie 2019)

            (36)  Disponibil la adresa http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

            (37)  A se vedea considerentul 64 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

            (38)  Raportul anual pe 2018 al SAIC Motor, p. 24, disponibil la https://www.saicmotor.com/english/images/investor_relations/annual_report/2019/7/10/FCA72DB2F082468293A9E76A81E5DFE2.pdf (link consultat ultima dată la 21 august 2019).

            (39)  Raport – capitolele 14.1-14.3.

            (40)  Raport – capitolul 4, pp. 41-42 și 83.

            (41)  Raport, partea III, capitolul 14, p. 346 și urm.

            (42)  Introducere la Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice.

            (43)  Raport, capitolul 14, p. 347.

            (44)  Al 13-lea plan cincinal pentru dezvoltare economică și socială al Republicii Populare Chineze (2016-2020), disponibil la adresa http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

            (45)  Raport – capitolul 14, p. 349.

            (46)  Raport – capitolul 14, p. 352.

            (47)  Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) emis prin Ordinul nr. 9 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 27 martie 2011 și modificat în conformitate cu Decizia Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă cu privire la modificarea clauzelor relevante ale Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) emis prin Ordinul nr. 21 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 16 februarie 2013.

            (48)  A se vedea considerentul 56 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

            (49)  Raport – capitolul 14, pp. 375-376.

            (50)  Raport – capitolul 6, pp. 138-149.

            (51)  Raport – capitolul 9, p. 216.

            (52)  Raport – capitolul 9, pp. 213-215.

            (53)  Raport – capitolul 9, pp. 209-211.

            (54)  A se vedea considerentele 281-311 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

            (55)  Raport – capitolul 13, pp. 332-337.

            (56)  Raport – capitolul 13, p. 336.

            (57)  Raport – capitolul 13, pp. 337-341.

            (58)  Raport – capitolul 6, pp. 114-117.

            (59)  Raport – capitolul 6, p. 119.

            (60)  Raport – capitolul 6, p. 120.

            (61)  Raport – capitolul 6, pp. 121-122, 126-128, 133-135.

            (62)  A se vedea Documentul de lucru al FMI „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Soluționarea problemei datoriilor întreprinderilor din China), de Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, octombrie 2016, WP/16/203.

            (63)  Raport – capitolul 6, pp. 121-122, 126-128, 133-135.

            (64)  A se vedea considerentele 83-244 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

            (65)  World Bank Open Data – Venituri medii-superioare, disponibil la adresa https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

            (66)  În cazul în care produsul care face obiectul reexaminării nu este fabricat în nicio țară cu un nivel similar de dezvoltare, se poate lua în considerare fabricarea unui produs din aceeași categorie generală și/sau sector cu produsul care face obiectul reexaminării.

            (67)  Disponibil la adresa:
         https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (link consultat ultima dată la 3 iulie 2019).

            (68)  Disponibil la adresa http://portal.siscomex.gov.br/legislacao/legislacao/mais-legislacoes/mcti (link consultat ultima dată la 3 iulie 2019).

            (69)  De exemplu, a se vedea https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ sau https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (link consultat ultima dată la 3 iulie 2019).

            (70)  Disponibil la adresa:
         https://www.iochpe.com.br/Download.aspx?Arquivo=Es93IRz+hvwnExFo7bRkrA== (link consultat ultima dată la 4 iulie 2019).

            (71)  Importurile braziliene sunt raportate la nivelul FOB în GTA.

            (72)  Exporturile braziliene sunt raportate la nivelul FOB în GTA.

            (73)  Disponibil la http://www.meps.co.uk/L.AmerPrice.htm (link consultat ultima dată la 29 august 2019); produsul este descris după cum urmează: profile și grinzi – grinzi dublu T de 240 mm × 240 mm – cu excepția SUA și a Canadei: grinzi cu aripi largi, de 10 inchi × 10 inchi, și a Chinei: grinzi dublu T de 300 mm × 300 mm [date disponibile la http://www.meps.co.uk/definitions.htm (link consultat ultima dată la 29 august 2019)].

            (74)  Disponibil la adresa https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=518377340582818&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=o8k2wnnrz_1#!%40%40%3F_afrWindowId%3Do8k2wnnrz_1%26_afrLoop%3D518377340582818%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Do8k2wnnrz_54 (link consultat ultima dată la 4 iulie 2019).

            (75)  Disponibil la adresa https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (link consultat ultima dată la 4 iulie 2019).

            (76)  Disponibil la adresa http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

            (77)  Disponibil la adresa http://www.aneel.gov.br/a-aneel (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

            (78)  Disponibil la adresa http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

            (79)  Disponibil la adresa http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

            (80)  Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural, disponibil la adresa http://www.mme.gov.br/documents/1138769/0/Boletim_Gas_Natural_nr_142_DEZ_18.pdf/49912e53-03ee-47cc-a45e-7ffa093ff777 (link consultat ultima dată la 16 iulie 2019).

            (81)  Disponibil la adresa http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

            (82)  De exemplu, zona metropolitană http://site.sabesp.com.br/site/uploads/file/asabesp_doctos/comunicado_06_2018.pdf (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

            (83)  A se vedea Nota din 16 aprilie 2019 (nr. t19.001778).

            (84)  Astfel cum se menționează în considerentul 180, producătorul-exportator în cauză a exportat în Uniune direct către clienți independenți. Astfel, prețul de export utilizat pentru calculele subcotării a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

            (85)  Regulamentul (UE) nr. 404/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 117, 11.5.2010, p. 76), considerentul 133.

            (86)  Detaliile privind calculul sunt incluse în versiunea limitată a raportului de misiune privind societatea H.

            (87)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109 al Comisiei din 23 ianuarie 2017 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 18, 24.1.2017, p. 1), considerentele 250-268.

            (88)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

            (89)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

            Anexa I

               Producători-exportatori cooperanți din China care nu au fost incluși în eșantion

                        Nume

                        Codul adițional TARIC

                        Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD. (denumită și „Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd.”)

                        Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd.

                        Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd.

                        Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd.

                        Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd.

                        Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd.

                        Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd.

                        Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd.

                        Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd.

                        Xiamen Sunrise Group Co., Ltd.

                        Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd.

                        Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd.

                        Zhejiang Jingu Co., Ltd.

                        Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd.

                        Zhengxing Wheel Group Co., Ltd.

                        Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd.