title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Consiliului din 10 octombrie 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din Thailanda sau nu, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

text:
               13.10.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 268/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1008/2011 AL CONSILIULUI
   din 10 octombrie 2011
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din Thailanda sau nu, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
   având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsurile în vigoare

               (1)

               În urma unei anchete antidumping („ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 (2), o taxă antidumping definitivă („măsuri antidumping definitive”) la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00 originare din Republica Populară Chineză. Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 7,6 % și 46,7 %.

               (2)

               În urma unei reexaminări intermediare ex officio a definiției produsului, Consiliul a clarificat, prin Regulamentul (CE) nr. 684/2008 (3), definiția produsului din ancheta inițială.

               (3)

               În urma unei anchete ex officio privind eludarea măsurilor antidumping, Consiliul a extins, prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 (4), taxa antidumping definitivă aplicabilă pentru „toate celelalte societăți” impusă prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 la transpaletele manuale și componentele de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din Thailanda sau nu.

         2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (4)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 21 aprilie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost prezentată de doi producători din Uniune: BT Products AB și Lifter S.r.l. („solicitanții”), reprezentând o mare parte, în acest caz aproape totalul producției de transpalete manuale și componente de bază ale acestora din Uniune.

               (5)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

         3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

               (6)

               Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 20 iulie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (6) („aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         4.   Ancheta

   4.1.   Perioada de anchetă

               (7)

               Ancheta privind caracterul continuu sau repetitiv al dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).

         4.2.   Părțile vizate de anchetă

               (8)

               Comisia a informat în mod oficial solicitanții, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

               (9)

               Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

               (10)

               Având în vedere numărul aparent ridicat de importatori neafiliați, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminărilor și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator neafiliat nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea.

               (11)

               Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a două grupuri de producători din Uniune, și anume solicitanții. Niciunul dintre producătorii-exportatori cunoscuți din Republica Populară Chineză („RPC”) nu a cooperat în cadrul reexaminării. Niciunul dintre importatori nu și-a manifestat disponibilitatea în cadrul eșantionării și niciun alt importator sau utilizator nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.

               (12)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

                  Producători din Uniune

                           —

                           Lifter SRL, Casole d’Elsa, Italia;

                           —

                           BT Products AB, Mjölby, Suedia.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

               (13)

               Produsul în cauză pentru această reexaminare este același din ancheta inițială și a fost clarificat prin reexaminarea intermediară a definiției produsului, respectiv transpalete manuale și componente de bază ale acestora, și anume șasiuri și sisteme hidraulice, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00. În sensul prezentului regulament, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane și dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia și nu au nicio altă funcție sau utilizare, cum ar fi, de exemplu: (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete); (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare); (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare); sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire).

               (14)

               Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute pe piața internă din RPC, precum și cele fabricate și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

               (15)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.

         1.   Observații preliminare

               (16)

               La deschiderea anchetei, au fost contactați nouăsprezece producători-exportatori chinezi cunoscuți. Numai o societate, Crown Equipment (Suzhou), s-a prezentat inițial și a acceptat să fie inclusă în eșantion, dar și-a retras ulterior colaborarea. Așadar, niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat la anchetă și constatările privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului au trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe informațiile furnizate de solicitanți, incluzând informații din cererea de reexaminare, date Eurostat și statistici oficiale ale RPC privind exporturile.

         2.   Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR

   2.1.   Țara analogă

               (17)

               În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată („țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune, sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.

               (18)

               În ancheta inițială, Canada a fost considerată țară analogă pentru a stabili valoarea normală. Având în vedere că producția în Canada a încetat, s-a preconizat utilizarea Braziliei ca țară analogă în avizul de deschidere al prezentei reexaminări. Totuși, niciun producător-exportator brazilian cunoscut nu a dorit să coopereze. Ca alternativă, s-a cerut cooperarea a 27 de producători indieni și doi producători taiwanezi, dar, în mod similar, nu s-a putut obține o colaborare. Părțile interesate nu au prezentat nicio altă sugestie privind o țară analogă.

               (19)

               Un exportator necooperant a susținut că nu s-a demonstrat de către Comisie că utilizarea datelor dintr-o țară analogă a fost imposibilă în cazul actual. S-au verificat sugestiile oferite de societatea respectivă. În unele cazuri, societățile propuse de exportatorul necooperant nu păreau a fi producătoare ale produsului în cauză. De asemenea, societatea a sugerat că Vietnam ar fi putut fi folosită în calitate de țară analogă. Cu toate acestea, Vietnam nu a putut fi luată în considerare pentru că nu este considerată o țară cu economie de piață. După cum s-a precizat la considerentele 17 și 18, Comisia a contactat un mare număr de societăți în trei țări potențial analoge: Brazilia, India și Taiwan. Cu toate aceste eforturi, nu s-a obținut nicio cooperare. În lipsa cooperării dintr-o țară analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie calculată pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă rezonabilă a profitului. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

         2.2.   Valoarea normală

               (20)

               Ținând cont de lipsa de cooperare din partea unei țări analoge pentru prezenta reexaminare, s-a utilizat ca bază pentru stabilirea valorii normale prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă rezonabilă a profitului. Aceeași metodă s-a utilizat atât pentru societatea căreia i s-a atribuit TEP în ancheta inițială, precum și pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP în ancheta inițială.

         2.3.   Prețul de export

               (21)

               Ținând cont că nu s-a obținut nicio colaborare din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export s-a stabilit pe baza faptelor disponibile. Au fost consultate diferite surse de informație pentru stabilirea prețului de export: date Eurostat, oferte ale producătorilor-exportatori chinezi prezentate de solicitanți și facturi de export colectate de autoritățile vamale ale statelor membre.

         2.4.   Comparație

               (22)

               Valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul mediu de export ponderat la nivelul franco fabrică în aceeași etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul asigurării unei comparații corecte, au fost luate în considerare diferențele constatate în privința factorilor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor. S-au făcut ajustări pentru costul transportului terestru și maritim în țara exportatoare, precum și pentru asigurare.

         2.5.   Marja de dumping

               (23)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export. Această comparație a indicat existența unui dumping important în decursul PAR, între 97 % și 224 %. Diferența semnificativă între marjele de dumping apare din cauza datelor diferite utilizate pentru stabilirea prețului de export.

         3.   Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

               (24)

               Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea unei continuări a dumpingului, în cazul în care se abrogă măsurile. Dat fiind faptul că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta anchetă, concluziile de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume informațiile furnizate în cererea de reexaminare, precum și datele prezentate de solicitanți, date Eurostat și statisticile oficiale ale RPC privind exporturile.

               (25)

               În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: evoluția importurilor provenite din RPC, capacitățile neutilizate ale exportatorilor și atractivitatea pieței Uniunii, prețurile interne din China și prețurile la exportul către țări terțe.

         3.1.   Evoluția importurilor provenite din RPC

               (26)

               Producătorii-exportatori chinezi au continuat să furnizeze volume semnificative de transpalete manuale pe piața Uniunii, ulterior impunerii măsurilor în anul 2005. Volumul importurilor din RPC în UE în decursul PAR, aproape 400 000 de unități, corespunzând cu 99 % din totalul importurilor UE, a depășit considerabil nivelurile observate înainte de impunerea măsurilor (de la 118 000 de unități în 2000 la 280 000 de unități în PA inițială).

         3.2.   Capacitățile neutilizate ale exportatorilor

               (27)

               În absența altor surse de informații privind producția și capacitățile în RPC, analiza s-a efectuat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor prezentate de solicitanți. Informațiile privind piața incluse în cererea de reexaminare, care nu au fost contestate de părțile interesate, indică o capacitate enormă în RPC. Deja nivelurile de producție din 2008 și 2009, respectiv 1,5 milioane de unități și 800 000 de unități, erau duble față de dimensiunea întregii piețe a Uniunii. În plus, numai o fracțiune limitată a producției din China (14 % în 2008 și 23 % în 2009) s-a vândut pe piața internă chineză.

               (28)

               Nivelurile de producție conduc cu claritate la concluzia că, în absența măsurilor, s-ar putea dirija către piața Uniunii cantități suplimentare semnificative de transpalete manuale chinezești.

         3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii, prețurile interne din China și prețurile de export către țări terțe

               (29)

               Piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi în ceea ce privește prețurile. Importurile din RPC au intrat în UE la aproximativ o treime din prețurile practicate de industria Uniunii față de clienții săi neafiliați.

               (30)

               Pe baza statisticilor chinezești privind exporturile, s-a constatat că, în decursul PAR, Uniunea a reprezentat destinația a 40 % din totalul exporturilor chinezești de transpalete manuale. SUA este cea de a doua piață de export ca mărime pentru transpaletele manuale chinezești, reprezentând 20 % din totalul exporturilor chinezești, în timp ce volumele rămase sunt fragmentate între diferite destinații.

               (31)

               Prețurile de export chinezești către UE sunt, în linii mari, conforme cu prețurile de export medii chinezești către toate țările terțe, cu excepția SUA. Cu toate acestea, se poate concluziona că cel puțin o parte dintre exporturile chinezești către țări terțe altele decât UE sau SUA (40 % din totalul exporturilor chinezești) ar putea fi redirijate către UE dacă s-ar abroga măsurile. O astfel de evoluție este probabilă, nu numai pentru că s-ar putea obține prețuri mai mari în lipsa măsurilor, dar mai ales din cauza fragmentării acestor exporturi către țări terțe. Având în vedere importanța pieței Uniunii și canalele de vânzare deja stabilite, ar fi mai ușor să se administreze o destinație de export în locul a mai multe țări.

               (32)

               Prețurile de export chinezești către UE sunt considerabil mai mari decât prețurile de export chinezești către SUA (17 % mai mari în decursul PAR). Ținând cont de necooperarea exportatorilor chinezi, nu se poate determina în ce măsură această diferență de prețuri poate fi explicată prin diferențe în gama de produse. Cu toate acestea, pe baza datelor disponibile privind exporturile, nu se poate exclude redirecționarea (parțială) către piața Uniunii a transpaletelor manuale exportate în prezent în SUA la prețuri mai scăzute, în cazul abrogării măsurilor. O astfel de evoluție ar putea fi explicată prin motivele menționate la considerentul 31.

               (33)

               Comparațiile de mai sus privind prețurile demonstrează că UE rămâne o destinație de mare atractivitate pentru producătorii-exportatori chinezi, care ar fi foarte probabil să continue să exporte cantități mari de transpalete manuale la prețuri scăzute.

         3.4.   Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului

               (34)

               Prezenta analiză demonstrează că importurile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă foarte mare de dumping. Luând în considerare în special analiza nivelurilor prețurilor pe piețele din UE și din alte țări terțe, precum și capacitățile neutilizate din RPC, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira.

         D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII

   1.   Producția din Uniune

               (35)

               Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de două grupuri de societăți, solicitanții, precum și de un al treilea producător de transpalete manuale din Uniune. Producția acestor societăți constituie producția totală din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

         2.   Industria Uniunii

               (36)

               Ținând cont că acești producători reprezintă producția totală a Uniunii de transpalete manuale și componente de bază ale acestora, se consideră că ei constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria Uniunii”.

               (37)

               Un exportator necooperant a susținut că s-a folosit de către Comisie o definiție inexactă a industriei Uniunii, pentru că aceasta a inclus un producător necooperant din Uniune în cadrul definiției industriei Uniunii și în domeniul de aplicare al analizei sale privind prejudiciul. Exportatorul necooperant a susținut că, prin aceasta, s-a încălcat articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, industria Uniunii include și producători din Uniune ai produsului similar. Prin urmare, producătorul necooperant face parte din industria Uniunii, în conformitate cu regulamentul de bază. După cum se precizează la considerentul 42, datele pentru producătorul necooperant din Uniune s-au inclus numai în raport cu analiza volumelor de vânzări la clienți neafiliați și cota de piață a industriei Uniunii. De asemenea, se remarcă faptul că, în cazul în care producătorul necooperant din Uniune ar fi fost exclus din analiză, constatările anchetei ar rămâne neschimbate.

         E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

   1.   Observație preliminară

               (38)

               Având în vedere faptul că niciun producător-exportator chinez al produsului în cauză nu a cooperat la prezenta anchetă, datele referitoare la importurile produsului în cauză originar din RPC („țara în cauză”) în Uniunea Europeană se bazează pe cifrele Eurostat.

         2.   Consumul de pe piața Uniunii

               (39)

               Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat.

               (40)

               Între 2007 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu 40 %, scăderea cea mai importantă având loc între 2008 și 2009.

                  Tabelul 1

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Consumul UE total (în unități)

                           783 330

                           654 843

                           385 410

                           468 557

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              84

                              49

                              60

         3.   Volumul, cota de piață și prețul importurilor originare din RPC

               (41)

               Volumul importurilor originare din RPC a scăzut cu 37 % în cursul perioadei luate în considerare și a atins un nivel de 387 907 unități în cursul PAR. Cu toate acestea, fără a se ignora scăderea semnificativă a cererii din Uniune, cota de piață a importurilor chinezești a crescut în decursul perioadei luate în considerare, deoarece importurile din China nu au scăzut în aceeași măsură cu consumul din Uniune. Prin urmare, cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut semnificativ între 2007 și PAR, când a atins aproximativ 83 %. Prețul mediu al importurilor chinezești a variat ușor pe parcursul perioadei luate în considerare.

                  Tabelul 2

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Volumul importurilor provenind din țara în cauză

                              (în unități)
                               (7)

                           612 222

                           522 573

                           300 222

                           387 907

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              85

                              49

                              63

                              Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză
                               (7)

                           78 %

                           80 %

                           78 %

                           83 %

                              Prețul importurilor provenind din țara în cauză (EUR/unitate)
                               (7)

                           96

                           92

                           100

                           97

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              96

                              104

                              101

         4.   Situația economică a industriei Uniunii

               (42)

               În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei Uniunii. Din motive de confidențialitate (numai doi producători – solicitanții – au cooperat la reexaminare) se publică mai jos doar indici. În ceea ce privește volumul total de vânzări în UE către clienți neafiliați, precum și cota de piață a industriei Uniunii, prezentate mai jos în tabelele 6 și 7, pentru a asigura conformitatea cu tabelele 1 și 2 (consumul și cota de piață a produselor chinezești), datele se bazează pe toți cei trei producători din Uniune, așadar includ cele două grupuri solicitante și pe cel de-al treilea fabricant care nu a cooperat la reexaminare (cifrele privind volumele de vânzări ale ultimului se bazează pe informațiile prezentate de solicitanți).

         4.1.   Producția

               (43)

               În cursul PAR, producția a scăzut cu 35 % comparativ cu anul 2007.

                  Tabelul 3

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Producție (în unități)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              84

                              55

                              65

         4.2.   Capacitatea și ratele de utilizare a capacității

               (44)

               Capacitatea de producție a rămas stabilă între 2007 și PAR. În timp ce utilizarea capacității se afla deja la un nivel scăzut în 2007, scăderea de producție între 2007 și PAR a dus la o continuare a scăderii utilizării capacității, într-o proporție semnificativă, cu 20 de puncte procentuale între 2007 și PAR, perioadă în care utilizarea capacității s-a situat la un nivel foarte scăzut.

                  Tabelul 4

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Capacitatea de producție (în unități)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Utilizarea capacității

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              84

                              55

                              65

         4.3.   Stocuri

               (45)

               Nivelul stocurilor finale pentru industria Uniunii a crescut cu 56 % între 2007 și PAR.

                  Tabelul 5

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Stocuri finale (în unități)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              131

                              59

                              156

         4.4.   Volumul vânzărilor

               (46)

               Vânzările realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii către clienți neafiliați au scăzut cu 50 % în cursul perioadei luate în considerare, cea mai mare scădere înregistrându-se între 2008 și 2009.

                  Tabelul 6

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Volumul vânzărilor în UE către clienți neafiliați (în unități)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              79

                              55

                              50

         4.5.   Cota de piață

               (47)

               Cota de piață deținută de industria Uniunii s-a micșorat de la un nivel deja scăzut în 2007 cu încă 16 % între 2007 și PAR. Doi dintre cei patru producători din Uniune luați în considerare în ancheta inițială au încetat să mai fabrice transpalete manuale. Ambele evenimente pot fi privite ca o evoluție determinată de presiunea sporită exercitată asupra pieței Uniunii de importurile chinezești care fac obiectul unui dumping, presiune simțită și mai acut de industria Uniunii în situația unui consum în puternică scădere.

                  Tabelul 7

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Cota de piață a industriei Uniunii

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              95

                              111

                              84

         4.6.   Creșterea

               (48)

               Între 2007 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu 40 %. Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 3,2 puncte procentuale, în timp ce cota de piață a importurilor în cauză a crescut cu 5 puncte procentuale.

         4.7.   Ocuparea forței de muncă

               (49)

               Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii a scăzut cu 17 % între 2007 și PAR. Aceasta demonstrează eforturile depuse de industria Uniunii pentru raționalizarea producției într-o situație de puternică scădere a cererii.

                  Tabelul 8

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Ocuparea forței de muncă în legătură cu produsul în cauză (număr de persoane)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              84

                              76

                              83

         4.8.   Productivitatea

               (50)

               Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a scăzut cu 22 % între 2007 și PAR.

                  Tabelul 9

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Productivitate (în unități per angajat)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              103

                              74

                              78

         4.9.   Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă

               (51)

               Prețurile de vânzare unitare practicate de industria Uniunii au crescut cu 4 % între 2007 și PAR.

                  Tabelul 10

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Prețul unitar pe piața UE (în EUR/unitate)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              101

                              103

                              104

         4.10.   Salariile

               (52)

               Între 2007 și PAR, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 29 %. Aceasta demonstrează, de asemenea, eforturile încununate de succes depuse de industria Uniunii pentru limitarea costurilor, în pofida problemelor provocate de reducerea drastică a volumului de producție.

                  Tabelul 11

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Cost anual al forței de muncă pe angajat (mii EUR)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              91

                              63

                              71

         4.11.   Investițiile

               (53)

               Între 2007 și PAR, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizate de industria Uniunii a scăzut cu 91 %.

                  Tabelul 12

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Investiții nete (EUR)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              58

                              27

                              9

         4.12.   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

               (54)

               Rentabilitatea industriei Uniunii a scăzut substanțial cu 66 % între 2007 și PAR.

               (55)

               De asemenea, randamentul investițiilor („RI”) a scăzut semnificativ cu 57 % în perioada luată în considerare.

                  Tabelul 13

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Profitul net al vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din vânzările nete)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              68

                              –2

                              34

                              RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              80

                              –2

                              43

         4.13.   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

               (56)

               Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare este descris în tabelul 14. Nu au existat indicii potrivit cărora industria Uniunii ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că unii dintre producători fac parte din grupuri mai mari.

                  Tabelul 14

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Fluxul de numerar (EUR)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              84

                              65

                              73

         4.14.   Dimensiunea marjei de dumping

               (57)

               Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor provenind din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat neglijabil.

         4.15.   Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior

               (58)

               Indicatorii examinați mai sus arată că, chiar și în condițiile impunerii de măsuri antidumping în 2005, situația economică și financiară a industriei Uniunii a rămas destul de fragilă, din cauza prezenței copleșitoare a produselor chinezești cu preț scăzut pe piața Uniunii. Această situație, deja precară, s-a transformat în una evident prejudiciabilă între 2009 și PAR, când o scădere substanțială a consumului Uniunii a scos în evidență întreaga dimensiune a presiunii negative exercitate de importurile chinezești la preț de dumping. De fapt, pe parcursul perioadei respective, industria Uniunii și-a văzut producția și volumele de vânzări scăzând mai rapid decât consumul Uniunii și s-a confruntat, în consecință, cu o pierdere suplimentară substanțială de cotă de piață. În cursul aceleiași perioade și în ciuda măsurilor instituite, cota de piață a importurilor chinezești a continuat să crească și produsele chinezești au continuat să fie importate la prețuri considerabil inferioare celor practicate de industria Uniunii. În cursul PAR, profiturile industriei Uniunii au continuat să scadă. Prin urmare, industria Uniunii nu a putut să se refacă de pe urma efectelor dumpingului și situația sa s-a deteriorat în continuare pe parcursul PAR.

         4.16.   Concluzii

               (59)

               Între 2007 și PAR, chiar în condițiile existenței măsurilor antidumping, o serie de indicatori importanți au avut o evoluție negativă: rentabilitatea a scăzut cu 4,9 puncte procentuale, producția și volumul vânzărilor au scăzut cu 35 % și, respectiv, 50 %, rata de utilizare a capacităților a scăzut cu 35 % și a fost urmată de o scădere a nivelului ocupării forței de muncă. Deși o parte a acestor evoluții negative poate fi explicată prin scăderea puternică a consumului, care s-a redus cu 40 % în cursul perioadei luate în considerare, continuarea scăderii cotei de piață a industriei Uniunii (cu 4 puncte procentuale între 2007 și PAR) și creșterea constantă a cotei de piață a importurilor din RPC reprezintă semnale clare ale presiunii crescânde cauzate de importurile chinezești la preț de dumping. Având în vedere cvasimonopolul deja realizat de importurile chinezești pe piața Uniunii, orice creștere în continuare a importurilor chinezești, și din cauza prețurilor lor semnificativ mai scăzute, poate reduce nivelul de utilizarea a capacității de producție a industriei Uniunii sub minimul necesar pentru asigurarea sustenabilității acesteia. În acest sens, se amintește că doi producători din Uniune au fost obligați să renunțe la afacerea cu transpalete manuale în cursul perioadei luate în considerare, după cum s-a menționat deja la considerentul 47.

               (60)

               În observațiile sale cu privire la comunicare, un producător-exportator chinez a susținut că anumiți indicatori, cum ar fi producția, volumul de vânzări, rentabilitatea, utilizarea capacității, ocuparea forței de muncă, nu demonstrează, de fapt, nicio evoluție negativă pentru industria Uniunii. Totuși, societatea a urmărit doar evoluțiile între 2009 și PAR, în condițiile în care, pentru evaluarea prejudiciului, este nevoie să se evalueze evoluția industriei Uniunii pe întreaga perioadă luată în considerare, respectiv între 2007 și PAR. După cum s-a explicat anterior (a se vedea considerentele 43-49), toți indicatorii de prejudiciu menționați de exportatorul chinez au evoluat într-o direcție negativă pe parcursul perioadei luate în considerare.

               (61)

               Mai departe, același exportator a susținut că nu s-a făcut de către Comisie diferența între efectele prejudiciabile produse de importurile la preț de dumping și alte efecte, în special scăderea puternică a cererii ca rezultat al crizei economice. Cu toate acestea, fără a se ignora scăderea cu 40 % a consumului din Uniune în decursul perioadei luate în considerare, exportatorii chinezi au reușit să câștige o cotă de piață semnificativă în aceeași perioadă, în detrimentul industriei Uniunii. În plus, după cum s-a precizat la considerentul 58, se reamintește că impactul importurilor la preț de dumping a fost, de fapt, mai prejudiciabil pe parcursul perioadei de cerere scăzută.
               Prin urmare, se concluzionează că, în pofida existenței unor măsuri antidumping, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR.

         5.   Impactul importurilor la preț de dumping și alți factori

   5.1.   Impactul importurilor la preț de dumping

               (62)

               În ciuda unei scăderi a consumului în Uniunea Europeană în cursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor din țara în cauză nu a scăzut în aceeași măsură, ceea ce a dus la creșterea în continuare a cotei de piață a importurilor chinezești. În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, subcotarea prețului s-a calculat pe baza celor mai bune date disponibile, care au inclus surse diferite de informație, de exemplu, date Eurostat, oferte ale producătorilor-exportatori chinezi prezentate de solicitanți și facturi de export colectate de autoritățile vamale ale statelor membre. S-a constatat că importurile din țara în cauză subcotează clar prețurile industriei Uniuni cu 43 % până la 78 %, în funcție de sursa de informații utilizată.

         5.2.   Importurile din alte țări

               (63)

               Importurile din alte țări sunt la nivel foarte scăzut și au scăzut în continuare cu 79 % între 2007 și PAR. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a scăzut și ea în cursul PAR. Din motive de confidențialitate (industria Uniunii constă în doi producători), se publică mai jos doar indici.

                  Tabelul 15

                           2007

                           2008

                           2009

                           PAR

                              Volumul importurilor provenind din alte țări (în unități)

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              60

                              6

                              21

                              Cota de piață a importurilor provenind din alte țări

                              Indice (2007 = 100)

                              100

                              71

                              12

                              34

         6.   Concluzie

               (64)

               După cum se menționează la considerentul 41, importurile provenite din țara în cauză au crescut în ceea ce privește cota de piață pe parcursul perioadei luate în considerare, în pofida unei scăderi semnificative a consumului în Uniune. În acest fel, cota de piață deținută de importurile chineze a crescut la 83 % din consumul din Uniune în cursul PAR. Această presiune sporită în ceea ce privește volumele, în pofida unei cereri generale în scădere, s-a asociat cu prețuri chinezești la importul în Uniune semnificativ scăzute, care au subcotat considerabil prețurile practicate de industria Uniunii. Prin urmare, se concluzionează că există o legătură de cauzalitate între importurile la preț de dumping din RPC și prejudiciul important suferit de industria Uniunii în cursul PAR.

         F.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

   1.   Observații preliminare

               (65)

               După cum s-a arătat deja, instituirea măsurilor antidumping nu a permis industriei Uniunii să se refacă în urma prejudiciului suferit.

         2.   Evoluția probabilă a exporturilor chinezești în cazul abrogării măsurilor

               (66)

               După cum s-a menționat la considerentul 27, în RPC sunt disponibile uriașe capacități de producție. Deja nivelurile de producție din 2008 și 2009, respectiv 1,5 milioane de unități și 800 000 de unități, erau duble față de dimensiunea întregii piețe a Uniunii. În plus, numai o fracțiune limitată a producției din China (14 % în 2008 și 23 % în 2009) s-a vândut pe piața internă chineză. Prin urmare, în absența măsurilor, s-ar putea dirija către piața Uniunii cantități suplimentare semnificative de transpalete manuale chinezești.

               (67)

               După cum s-a menționat la considerentul 31, prețurile de export chinezești către UE sunt, în linii mari, conforme cu prețurile de export medii chinezești către toate țările terțe. Cu toate acestea, se poate concluziona că cel puțin o parte dintre exporturile chinezești către țări terțe altele decât UE sau SUA (40 % din totalul exporturilor chinezești) ar putea fi redirijate către UE dacă s-ar abroga măsurile. O astfel de evoluție este probabilă, nu numai pentru că s-ar putea obține prețuri mai mari în lipsa măsurilor, dar mai ales din cauza fragmentării acestor exporturi către țări terțe. Având în vedere importanța pieței Uniunii și canalele de vânzare deja stabilite, ar fi mai ușor să se administreze o destinație de export în locul unei grupări formate din mai multe țări.

         3.   Concluzie

               (68)

               Având în vedere constatările enunțate la considerentele 66 și 67, se concluzionează că există probabilitatea ca prejudiciul important constatat în decursul PAR să continue în cazul în care măsurile sunt abrogate. Aceasta este probabil să conducă la deteriorarea și mai gravă a situației economice și financiare a industriei Uniunii, care i-ar putea pune chiar și existența în pericol pe termen mediu.

         G.   INTERESUL UNIUNII

   1.   Introducere

               (69)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

               (70)

               Trebuie reamintit faptul că ancheta inițială a dus la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

               (71)

               Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului prejudiciabil, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii.

         2.   Interesul industriei Uniunii

               (72)

               Cota de piață a industriei Uniunii s-a diminuat în mod constant, în timp ce cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut semnificativ în perioada luată în considerare. Doi dintre cei patru producători inițiali din Uniune au încetat să mai fabrice produsul care face obiectul anchetei. În plus, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei luate în considerare. În cazul în care măsurile nu ar exista, industria din Uniune s-ar afla probabil într-o situație și mai dificilă.

         3.   Interesul importatorilor și utilizatorilor

               (73)

               Niciunul dintre importatorii și utilizatorii neafiliați care au fost contactați nu s-a declarat dispus să coopereze. Se reamintește faptul că ancheta inițială a concluzionat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori. Cu toate că măsurile există de cinci ani, importatorii/utilizatorii din Uniune continuă să se aprovizioneze în special din RPC. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. În plus, se reamintește că, în ancheta inițială, utilizatorii care au cooperat au fost neutri cu privire la instituirea măsurilor și s-a concluzionat că transpaletele manuale ar avea o importanță minoră pentru întreprinderea lor. Nu s-a constatat niciun element care să indice contrariul în cursul prezentei reexaminări. Se concluzionează, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra importatorilor/utilizatorilor din Uniune. De fapt, în lipsa măsurilor, importurile chinezești la preț de dumping ar putea monopoliza piața Uniunii de transpalete manuale.

         4.   Concluzie

               (74)

               Ținând cont de cele de mai sus, nu se poate concluziona cu claritate că menținerea măsurilor antidumping actuale nu ar fi în interesul Uniunii.

         H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

               (75)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.

               (76)

               În observațiile sale care au urmat comunicării, industria Uniunii a subliniat că nivelurile de dumping și subcotare constatate în cadrul reexaminării sunt mult mai mari decât în ancheta inițială și că presiunea din partea importurilor chinezești la preț de dumping este în creștere. Ca urmare, industria Uniunii a afirmat că și reevaluarea nivelului taxelor antidumping ar trebui să fie luată în considerare de Comisie. Ținând cont de aceste observații și, de asemenea, de constatările prezentei reexaminări, se examinează posibilitatea deschiderii unei reexaminări intermediare complete limitate la dumping.

               (77)

               Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem la diferite niveluri.

               (78)

               Se reamintește că măsurile supuse prezentei reexaminări au fost extinse prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 la importurile de același produs expediate din Thailanda, indiferent dacă sunt originare din Thailanda sau nu. În cadrul prezentei reexaminări nu au apărut elemente noi în această privință. Prin urmare, taxa antidumping definitivă de 46,7 % și aplicabilă „pentru toate celelalte societăți” la importurile provenind din RPC ar trebui să se aplice și la importurile de același produs expediat din Thailanda, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca originare din Thailanda.

               (79)

               Nivelurile taxelor antidumping atribuite fiecărei societăți menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

               (80)

               Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei cu societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și de componente de bază ale acestora, adică de șasiuri și sisteme hidraulice, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8427 90 00 (coduri TARIC 8427900011 și 8427900019) și ex 8431 20 00 (coduri TARIC 8431200011 și 8431200019), originare din Republica Populară Chineză. În sensul prezentului regulament, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane și dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia și nu au nicio altă funcție sau utilizare, cum ar fi, de exemplu, (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete); (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare); (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare); sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire).
   (2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:

               Societatea

               Nivelul taxei
               (%)

               Cod adițional TARIC

               Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC

               32,2

               A600

               Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC

               28,5

               A601

               Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC

               39,9

               A602

               Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC

               7,6

               A603

               Toate celelalte societăți

               46,7

               A999

         (3)   Se extinde taxa definitivă antidumping aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”, stabilită la alineatul (2), la importurile de transpalete manuale și de componente de bază ale acestora, adică de șasiuri și sisteme hidraulice, conform definiției detaliate de la alineatul (1), care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00 (coduri TARIC 8427900011 și 8431200011) și care sunt expediate din Thailanda, indiferent dacă au fost declarate ca originare din Thailanda sau nu.
   (4)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Luxemburg, 10 octombrie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. KRASZEWSKI

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 189, 21.7.2005, p. 1.

      (3)  JO L 192, 19.7.2008, p. 1.

      (4)  JO L 151, 16.6.2009, p. 1.

      (5)  JO C 70, 19.3.2010, p. 29.

      (6)  JO C 196, 20.7.2010, p. 15.

      (7)  Date Eurostat. În 2007 și 2008, o parte a produselor chinezești a fost declarată de origine thailandeză până la impunerea de măsuri împotriva eludării asupra importurilor din Thailanda, în 2008. Prin urmare, importurile thailandeze respective s-au adăugat importurilor din țara în cauză, afectând ușor datele pentru 2007 și 2008 din tabelul 2.

      (8)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/548 al Consiliului din 7 aprilie 2015 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 359/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

text:
               8.4.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 92/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/548 AL CONSILIULUI
   din 7 aprilie 2015
   privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 359/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului din 12 aprilie 2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran (1), în special articolul 12 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               La 12 aprilie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 359/2011.

               (2)

               Pe baza reexaminării Deciziei 2011/235/PESC a Consiliului (2), Consiliul a decis că măsurile restrictive dispuse ar trebui reînnoite până la 13 aprilie 2016.

               (3)

               Consiliul a ajuns, de asemenea, la concluzia că rubricile corespunzătoare anumitor persoane și unei entități incluse în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului ar trebui actualizate.

               (4)

               În plus, nu mai există niciun temei pentru menținerea a două persoane pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011.

               (5)

               În plus, o rubrică privind o persoană deja inclusă în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011 ar trebui eliminată.

               (6)

               Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011 ar trebui modificată în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 7 aprilie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. RINKĒVIČS

      (1)  JO L 100, 14.4.2011, p. 1.

      (2)  Decizia 2011/235/PESC a Consiliului din 12 aprilie 2011 privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Iran (JO L 100, 14.4.2011, p. 51).

      ANEXĂ

                  1.

                  Rubricile pentru următoarele persoane se elimină din lista care figurează în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului:

                              42.

                              HEYDARI Nabiollah

                              70.

                              REZVANI Gholomani

                              72.

                              ELAHI Mousa Khalil

                  2.

                  Rubricile pentru următoarele persoane și pentru următoarea entitate prevăzute în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011 se înlocuiesc cu rubricile următoare:

                     Persoane

                              Nume

                              Informații de identificare

                              Motive

                              Data includerii pe listă

                              10.

                              RADAN Ahmad-Reza

                              Locul nașterii: Isfahan (Iran) – Data nașterii: 1963

                              Șeful Centrului de studii strategice al Poliției, fost adjunct al șefului Poliției Naționale Iraniene până în iunie 2014. Ca adjunct al șefului Poliției Naționale din 2008, Radan a fost responsabil de agresiunile fizice, crimele și arestările și reținerile arbitrare îndreptate împotriva protestatarilor, comise de forțele de poliție.

                              12.4.2011

                              13.

                              TAEB Hossein

                              Locul nașterii: Teheran – Data nașterii: 1963

                              Adjunct al comandantului IRGC însărcinat cu informațiile. Fost comandant al Basij până în octombrie 2009. Forțele aflate sub comanda sa au participat la agresiuni fizice în masă, crime, rețineri și la torturarea protestatarilor pașnici.

                              12.4.2011

                              14.

                              SHARIATI Seyeed Hassan

                              Fost șef al Parchetului din Mashhad până în septembrie 2014. Este probabil că se află în prezent în proces de transfer într-o altă funcție. Sub conducerea sa procesele s-au desfășurat sumar și în sesiuni închise, fără a se ține seama de drepturile de bază ale acuzatului și bazându-se pe mărturii obținute sub presiune și prin tortură. Întrucât hotărârile privind executarea au fost emise în masă, sentințele de condamnare la moarte au fost pronunțate fără a se respecta în mod corespunzător procedurile corecte de audiere.

                              12.4.2011

                              15.

                              DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

                              Locul nașterii: Najafabad (Iran) – Data nașterii: 1945

                              Membru al Adunării Experților și reprezentant al Liderului Suprem în provincia Markazi („Centrală”). Fost procuror-general al Iranului până în septembrie 2009, precum și fost ministru al informațiilor pe durata președinției Khatami.
                              În calitatea de procuror-general al Iranului, a dispus și a supravegheat procesele-simulacru în urma primelor proteste postelectorale, pe parcursul cărora nu au fost respectate drepturile acuzaților și nu li s-a permis un avocat. De asemenea, acesta este responsabil de abuzurile din Kahrizak.

                              12.4.2011

                              16.

                              HADDAD Hassan (alias Hassan ZAREH DEHNAVI)

                              Fost judecător, Tribunalul Revoluționar din Teheran, secția 26. A răspuns de cazurile deținuților legate de criza postelectorală și a amenințat în repetate rânduri familiile deținuților pentru a le reduce la tăcere. A contribuit la emiterea ordinelor de detenție către Centrul de detenție Kahrizak. În noiembrie 2014, rolul său în moartea deținuților a fost recunoscut oficial de autoritățile iraniene.

                              12.4.2011

                              18.

                              HEYDARIFAR Ali-Akbar

                              Fost judecător, Tribunalul Revoluționar din Teheran. A participat la procesele protestatarilor. A fost audiat de parchet cu privire la actele de violență de la Kahrizak. A contribuit la emiterea ordinelor de reținere pentru trimiterea deținuților la Centrul de detenție Kahrizak. În noiembrie 2014, rolul său în moartea deținuților a fost recunoscut oficial de autoritățile iraniene.

                              12.4.2011

                              19.

                              JAFARI- DOLATABADI Abbas

                              Locul nașterii: Yazd (Iran) – Data nașterii: 1953

                              Procuror general al Teheranului din august 2009. Biroul lui Dolatabadi a pus sub acuzare un număr ridicat de protestatari, inclusiv persoane care au participat la protestele din decembrie 2009, cu ocazia zilei Ashura. Acesta a ordonat închiderea biroului lui Karroubi în septembrie 2009 și arestarea mai multor politicieni reformiști. De asemenea, a interzis două partide politice reformiste în iunie 2010. Biroul său a acuzat protestatarii de „Muharebeh”, sau ofense aduse lui Dumnezeu, care implică condamnarea la moarte, și a refuzat dreptul la un proces corespunzător persoanelor pasibile de condamnarea la moarte. De asemenea, biroul său a vizat și a arestat reformiști, activiști în domeniul drepturilor omului și membri ai mediei ca parte a unor represiuni de amploare împotriva opoziției politice.

                              20.

                              MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN)

                              Judecător, șef al Tribunalului Revoluționar din Teheran, secția 28. Acesta s-a ocupat de cazuri postelectorale. A emis condamnări la perioade lungi de detenție în cursul unor procese neechitabile în care erau implicați activiști sociali și politici și jurnaliști, precum și mai multe condamnări la moarte ale unor protestatari și activiști sociali și politici.

                              12.4.2011

                              21.

                              MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

                              Locul nașterii: Ejiyeh – Data nașterii: circa 1956

                              Procuror-general al Iranului din septembrie 2009 și purtător de cuvânt al Parchetului, precum și fost ministru al informațiilor pe parcursul alegerilor din 2009. În timp ce ocupa postul de Ministru al Informațiilor, pe parcursul alegerilor din 2009, agenți de informații aflați sub comanda sa au fost responsabili de reținerea, torturarea și obținerea de mărturii false sub presiune din partea a sute de activiști, jurnaliști, disidenți și politicieni reformiști. Mai mult, personalități politice au fost obligate să facă mărturii false în cursul unor interogatorii insuportabile care au inclus torturi, abuzuri, șantaj și amenințarea membrilor familiei.

                              12.4.2011

                              22.

                              MORTAZAVI Said

                              Locul nașterii: Meybod, Yazd (Iran) – Data nașterii: 1967

                              Fost procuror general al Teheranului până în august 2009.
                              În calitate de procuror-general al Teheranului, a emis un ordin general utilizat pentru reținerea a sute de activiști, jurnaliști și studenți. În ianuarie 2010, o anchetă parlamentară l-a desemnat direct răspunzător pentru deținerea a trei prizonieri care au decedat ulterior în detenție. A fost suspendat din funcție în august 2010, după o anchetă a Parchetului iranian privind rolul său în decesul celor trei persoane reținute la ordinul său, în urma alegerilor. În noiembrie 2014, rolul său în moartea deținuților a fost recunoscut oficial de autoritățile iraniene.

                              12.4.2011

                              23.

                              PIR-ABASSI Abbas

                              Judecător, Tribunalul Revoluționar din Teheran, secția 26. Acesta răspunde de cazurile postelectorale, a emis condamnări la perioade lungi de detenție pe parcursul unor procese neechitabile împotriva activiștilor în domeniul drepturilor omului și a emis mai multe condamnări la moarte împotriva protestatarilor.

                              12.4.2011

                              28.

                              YASAGHI Ali-Akbar

                              Judecător la Curtea Supremă. Fost judecător-șef, Tribunalul Revoluționar din Mashhad. Sub jurisdicția sa, procesele s-au desfășurat sumar și în sesiuni închise, fără a se ține seama de drepturile de bază ale acuzatului. Întrucât hotărârile privind executarea au fost emise în masă, sentințele de condamnare la moarte au fost pronunțate fără a se respecta în mod corespunzător procedurile corecte de audiere.

                              12.4.2011

                              30.

                              ESMAILI Gholam-Hossein

                              Șeful Procuraturii Teheran. Fost șef al Organizației Închisorilor din Iran. În această calitate, a fost complice la detenția în masă a protestatarilor politici și a acoperit abuzurile din sistemul de detenție.

                              12.4.2011

                              34.

                              AKBARSHAHI Ali-Reza

                              Director-general al Cartierului general antinarcotice al Iranului. Fost comandant al forțelor de poliție din Teheran. Sub conducerea sa, forțele de poliție au fost responsabile pentru utilizarea violenței extrajudiciare împotriva suspecților în timpul arestării și al detenției înaintea prezentării în fața instanței. De asemenea, forțele de poliție din Teheran au fost implicate în raiduri asupra căminelor Universității din Teheran în iunie 2009, în cursul cărora, potrivit unei comisii a Majlis iraniene, peste 100 de studenți au fost răniți de poliție și de Basiji.

                              10.10.2011

                              36.

                              AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias: AVAEE Seyyed Alireza)

                              Consultant al Tribunalului Disciplinar pentru Judecători din aprilie 2014. Fost președinte al Procuraturii Teheranului. În această calitate a fost responsabil pentru încălcarea drepturilor omului, arestări arbitrare, refuzul respectării drepturilor prizonierilor și o creștere a numărului de execuții.

                              10.10.2011

                              37.

                              BANESHI Jaber

                              Consultant al Procuraturii din Iran. Fost procuror al Shirazului până în 2012. Acesta a fost responsabil pentru utilizarea excesivă a pedepsei cu moartea într-un număr tot mai mare de cazuri, prin pronunțarea a zeci de condamnări la moarte. Procuror în cazul atacului cu bombă din Shiraz din 2008 care a fost utilizat de regim pentru condamnarea la moarte a mai multor opozanți.

                              10.10.2011

                              40.

                              HABIBI Mohammad Reza

                              Procuror-adjunct al Isfahanului. Complice la procedurile care au refuzat un proces echitabil acuzaților – precum Abdollah Fathi, executat în mai 2011, în urma ignorării de către Habibi a dreptului de a fi audiat și a problemelor de sănătate mintală ale acestuia în timpul procesului său din martie 2010. Prin urmare, Habibi este complice la o încălcare gravă a dreptului la respectarea garanțiilor procedurale, contribuind la utilizarea excesivă a pedepsei cu moartea într-un număr tot mai mare de cazuri și la o creștere puternică a numărului de execuții de la începutul anului 2011.

                              10.10.2011

                              41.

                              HEJAZI Mohammad

                              Locul nașterii: Isfahan Data nașterii: 1956

                              Adjunctul șefului forțelor armate, a jucat un rol-cheie în intimidarea și amenințarea „dușmanilor” Iranului și în bombardarea satelor kurde din Irak. Fost șef al Corpului Sarollah al IRGC din Teheran și fost șef al forțelor Basij, a jucat un rol esențial în reprimarea protestelor postelectorale.

                              10.10.2011

                              47.

                              KHALILOLLAHI Moussa (alias: KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

                              Procuror al Tabrizului. A fost implicat în cazul lui Sakineh Mohammadi-Ashtiani și este complice la încălcări grave ale dreptului la respectarea garanțiilor procedurale.

                              10.10.2011

                              48.

                              MAHSOULI Sadeq (alias: MAHSULI, Sadeq)

                              Locul nașterii: Oroumieh (Iran) Data nașterii: 1959/60

                              Consultant al fostului președinte și actual membru al Consiliului Oportunităților, Mahmoud Ahmadinejad, și membru al Frontului Perseverenței. Ministru al bunăstării și al securității sociale între 2009 și 2011. Ministru al internelor până în august 2009. În calitate de Ministru al internelor, Mahsouli a deținut autoritatea asupra tuturor forțelor de poliție, a agenților de securitate ai Ministerului Internelor și a agenților în civil. Forțele aflate sub comanda sa au fost responsabile pentru atacurile împotriva căminelor Universității din Teheran din 14 iunie 2009 și pentru torturarea studenților în subsolul ministerului (faimosul nivel 4 de la subsol). La centrul de detenție Kahrizak, condus de poliție sub controlul lui Mahsouli, s-au săvârșit abuzuri grave împotriva altor protestatari.

                              10.10.2011

                              49.

                              MALEKI Mojtaba

                              Procuror al Kermanshahului. A jucat un rol în creșterea dramatică a condamnărilor la moarte în Iran, inclusiv prin instrumentarea cauzelor a șapte prizonieri condamnați pentru trafic de droguri care au fost spânzurați în aceeași zi, la 3 ianuarie 2010 în închisoarea centrală din Kermanshah.

                              10.10.2011

                              52.

                              KHODAEI SOURI Hojatollah

                              Locul nașterii: Selseleh (Iran) – Data nașterii: 1964

                              Membru al Comitetului pentru securitate națională și politică externă. Vicepreședinte al Parlamentului provinciei Lorestan. Membru al Comisiei parlamentare pentru politica externă și de securitate. Fost comandant al închisorii Evin până în 2012. Tortura s-a practicat în mod curent în închisoarea Evin în timp ce aceasta era condusă de Souri. În secția 209 au fost închiși mai mulți activiști pentru activitățile lor pașnice împotriva guvernului aflat la putere.

                              10.10.2011

                              53.

                              TALA Hossein (alias: TALA Hosseyn)

                              Membru al parlamentului iranian. Fost guvernator general („Farmandar”) al provinciei Teheran până în septembrie 2010, a fost responsabil pentru intervenția forțelor de poliție și, prin urmare, pentru reprimarea demonstrațiilor.
                              În decembrie 2010, a fost premiat pentru rolul său în represiunea postelectorală.

                              10.10.2011

                              54.

                              TAMADDON Morteza (alias: TAMADON Morteza)

                              Locul nașterii: Shahr Kord-Isfahan Data nașterii: 1959

                              Șeful Consiliului provincial de securitate publică al Teheranului. Fost guvernator general IRGC al provinciei Teheran.
                              În calitatea sa de guvernator și de șef al Consiliului provincial de securitate publică al Teheranului, acesta poartă răspunderea generală pentru toate activitățile de represiune întreprinse de IRGC în provincia Teheran, inclusiv reprimarea protestelor politice începând din iunie 2009.

                              10.10.2011

                              57.

                              HAJMOHAM- MADI Aziz

                              Judecător la Curtea penală a provinciei Teheran. Fost judecător al primei instanțe a Tribunalului din Evin. A instrumentat mai multe procese împotriva manifestanților, în principal procesul împotriva lui Abdol-Reza Ghanbari, învățător arestat în ianuarie 2010 și condamnat la moarte pentru activitățile sale politice. Tribunalul de Primă Instanță din Evin a fost înființat în incinta închisorii din Evin, iar Jafari Dolatabadi a sprijinit înființarea acestuia în martie 2010. În această închisoare, o serie de acuzați au fost izolați, maltratați și constrânși să dea declarații false.

                              10.10.2011

                              59.

                              BAKHTIARI Seyyed Morteza

                              Locul nașterii: Mashad (Iran) Data nașterii: 1952

                              Adjunct al avocatului general, responsabil cu aspecte politice și de securitate. Fost ministru al justiției între 2009 și 2013.
                              În timpul mandatului său de ministru al justiției, condițiile în închisorile iraniene s-au degradat sub standardele internaționale acceptate, iar relele tratamente ale deținuților au avut o largă răspândire. În plus, a jucat un rol-cheie în amenințarea și hărțuirea diasporei iraniene, prin anunțarea înființării unei instanțe speciale care să se ocupe în mod exclusiv de iranienii care trăiesc în afara țării. De asemenea, a prezidat asupra unei creșteri acute a numărului de execuții în Iran, inclusiv execuții secrete neanunțate de guvern și execuții pentru infracțiuni legate de droguri.

                              10.10.2011

                              60.

                              Doctor HOSSEINI Mohammad (alias: Doctor HOSSEYNI Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed și Sayyid)

                              Locul nașterii: Rafsanjan, Kerman Data nașterii: 1961

                              Consultant al fostului președinte și actual membru al Consiliului Oportunităților, Mahmoud Ahmadinejad. Fost ministru al Culturii și Orientării Islamice (2009-2013). Fost membru al IRGC, a fost complice la represiunea împotriva jurnaliștilor.

                              10.10.2011

                              61.

                              MOSLEHI Heydar (alias: MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

                              Locul nașterii: Isfahan (Iran) Data nașterii: 1956

                              Șeful organizației pentru publicații privind rolul clerului în timp de război. Fost ministru al informațiilor (2009-2013).
                              Pe durata conducerii sale, Ministerul Informațiilor a continuat practicile larg răspândite de detenție arbitrară și persecutare a protestatarilor și a disidenților. Ministerul Informațiilor conduce secția 209 a închisorii Evin, în care au fost deținuți numeroși militanți pentru activitățile lor pașnice împotriva guvernului aflat la putere. Anchetatorii din Ministerul Informațiilor au supus prizonierii secției 209 la agresiuni fizice și la abuzuri psihice și sexuale.

                              10.10.2011

                              62.

                              ZARGHAMI Ezzatollah

                              Locul nașterii: Dezful (Iran) Data nașterii: 22 iulie 1959

                              Șef al Societății de Radiodifuziune și Televiziune a Republicii Iran (IRIB) până în noiembrie 2014. Este probabil că se află în prezent în proces de transfer într-o altă funcție. În timpul mandatului său la IRIB, a răspuns de toate deciziile privind programarea. IRIB a difuzat mărturisiri forțate ale unor deținuți, precum și o serie de procese-simulacru în august 2009 și decembrie 2011. Acestea constituie o încălcare clară a dispozițiilor internaționale privind procesul echitabil și dreptul la respectarea garanțiilor procedurale.

                              23.3.2012

                              63.

                              TAGHIPOUR Reza

                              Locul nașterii: Maragheh (Iran) Data nașterii: 1957

                              Membru al Consiliului Municipal din Teheran. Fost ministru al informațiilor și comunicațiilor (2009-2012).
                              În calitate de ministru al informațiilor, a fost unul dintre funcționarii de rang înalt responsabili cu cenzurarea și controlul activităților de pe internet, precum și al tuturor celorlalte tipuri de comunicații (în special telefoanele mobile). În cursul interogării deținuților politici, persoanele care realizează interogatoriile utilizează datele cu caracter personal, e-mailurile și comunicațiile acestora. În mai multe rânduri, începând de la alegerile prezidențiale din 2009 și în cursul demonstrațiilor stradale, liniile de telefonie mobilă și de mesagerie-text au fost întrerupte, canalele de televiziune prin satelit au fost bruiate, internetul a fost suspendat local sau cel puțin viteza a fost redusă.

                              23.3.2012

                              64.

                              KAZEMI Toraj

                              Colonel în cadrul Poliției Tehnologiei și Comunicațiilor, acesta a anunțat o campanie de recrutare de hackeri guvernamentali, în scopul de a îmbunătăți controlul asupra informației de pe internet și de a submina site-urile „dăunătoare”.

                              23.3.2012

                              65.

                              LARIJANI Sadeq

                              Locul nașterii: Najaf (Irak) Data nașterii: 1960 sau august 1961

                              Șeful procuraturii. În această calitate, îi revine sarcina de a aproba orice pedeapsă în temeiul qisas (retribuție), al hodoud (crime împotriva lui Dumnezeu) și al ta'zirat (crime împotriva statului) și de a semna aceste pedepse. Printre acestea se numără sentințe constând în pedeapsa cu moartea, flagelări și amputări. În acest context, a semnat personal numeroase sentințe constând în pedeapsa cu moartea, încălcând astfel standardele internaționale, inclusiv lapidări, execuții prin spânzurare, execuții ale unor minori, precum și execuții publice, cum ar fi cele în cazul cărora deținuții au fost spânzurați de poduri în fața unor mulțimi de mii de oameni.
                              A permis de asemenea sentințe constând în pedepse corporale, precum amputări și picurarea de acid în ochii condamnatului. De la preluarea funcției de către Sadeq Larijani, numărul arestărilor arbitrare ale deținuților politici, ale apărătorilor drepturilor omului și ale membrilor minorităților a crescut în mod semnificativ. Numărul execuțiilor a crescut de asemenea considerabil începând din 2009. Sadeq Larijani este de asemenea responsabil de eșecurile sistematice de a respecta dreptul la un proces echitabil, la nivelul procesului judiciar iranian.

                              23.3.2012

                              66.

                              MIRHEJAZI Ali

                              Face parte din cercul apropiat al Liderului Suprem, fiind unul dintre cei responsabili de planificarea suprimării protestelor, care a fost pusă în aplicare începând din 2009, și asociat cu cei responsabili de reprimarea protestelor.

                              23.3.2012

                              68.

                              RAMIN Mohammad-Ali

                              Locul nașterii: Dezful (Iran) Data nașterii: 1954

                              Secretar general al Fundației Mondiale a Holocaustului, instituită în cadrul Conferinței Internaționale pentru Revizuirea Viziunii Globale asupra Holocaustului din 2006, pentru organizarea căreia Ramin a fost responsabil în numele Guvernului iranian. Principalul responsabil de cenzură, în calitate de ministru adjunct însărcinat cu presa până în decembrie 2013, fiind direct responsabil de închiderea a numeroase organe de presă reformatoare (Etemad, Etemad-e Melli, Shargh etc.), de închiderea Sindicatului Independent al Presei, precum și de acțiuni de intimidare sau de arestarea unor jurnaliști.

                              23.3.2012

                              69.

                              MORTAZAVI Seyyed Solat

                              Locul nașterii: Meibod (Iran) Data nașterii: 1967

                              Primar al celui de-al doilea oraș ca mărime din Iran, Mashad, în care au loc cu regularitate execuții publice. Fost ministru adjunct al internelor însărcinat cu afacerile politice. A fost responsabil pentru conducerea represiunii la adresa persoanelor care s-au exprimat în apărarea drepturilor lor legitime, inclusiv a libertății de exprimare. Numit ulterior șef al Comitetului Electoral Iranian pentru alegerile parlamentare din 2012 și pentru alegerile prezidențiale din 2013.

                              23.3.2012

                              73.

                              FAHRADI Ali

                              Procuror al Karaj. Responsabil de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de instrumentarea unor procese în care se pronunță condamnarea la moarte. Pe parcursul mandatului său de procuror, numărul execuțiilor în regiunea Karaj a fost ridicat.

                              23.3.2012

                              74.

                              REZVANMA- NESH Ali

                              Procuror. Responsabil de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de implicare în executarea unui minor.

                              23.3.2012

                              75.

                              RAMEZANI Gholamhosein

                              Șef al securității la Ministerul Apărării. Fost șef al protecției și securității la IRGC până în martie 2012. Fostul comandant al serviciului de informații al IRGC până în octombrie 2009. Implicat în reprimarea libertății de exprimare, inclusiv prin asocierea cu cei responsabili de arestarea bloggerilor/jurnaliștilor în 2004, și se relatează că ar fi avut un rol în reprimarea protestelor postelectorale din 2009.

                              23.3.2012

                              77.

                              JAFARI Reza

                              Data nașterii: 1967

                              Consultant al Tribunalului Disciplinar pentru Judecători din 2012. Membru al „Comitetului pentru stabilirea conținutului penal de pe internet”, organ responsabil de cenzura site-urilor internet și a platformelor de comunicare socială. Fost șef al urmăririi penale speciale a criminalității informatice între 2007 și 2012. A fost responsabil de reprimarea libertății de exprimare, inclusiv prin arestarea, deținerea și punerea sub acuzare a bloggerilor și a jurnaliștilor. Persoanele arestate sub suspiciunea de infracțiuni cibernetice au fost maltratate și supuse unui proces judiciar incorect.

                              23.3.2012

                              78.

                              RESHTE- AHMADI Bahram

                              Judecător al unui tribunal ordinar din nordul Teheranului. Fost supervizor al Parchetului din Teheran. Adjunct al șefului Biroului pentru Probleme legate de Închisori al provinciei Teheran. Fost adjunct al procurorului din Teheran până în 2013. A condus centrul de urmărire penală de la Evin. A fost responsabil de refuzarea drepturilor, inclusiv a vizitelor și a altor drepturi ale deținuților, în cazul apărătorilor drepturilor omului și al deținuților politici.

                              23.3.2012

                              79.

                              RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf

                              Director al închisorii din Evin, numit la jumătatea anului 2012. De la numirea sa, condițiile carcerale s-au deteriorat, iar rapoartele au indicat o intensificare a relelor tratamente aplicate deținuților. În octombrie 2012, nouă deținuți-femei au intrat în greva foamei pentru a protesta împotriva încălcării drepturilor lor și a tratamentului violent aplicat de gardienii închisorii.

                              12.3.2013

                              80.

                              KIASATI Morteza

                              Judecător la Tribunalul Revoluționar din Ahwaz, secția 4, a pronunțat condamnări la moarte în cazul a patru prizonieri politici arabi, Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (trei frați) și Ali Sharifi. Aceștia au fost arestați, torturați și spânzurați fără respectarea garanțiilor procedurale. Aceste cauze și lipsa respectării garanțiilor procedurale au fost evidențiate într-un raport din 13 septembrie 2012 al raportorului special al ONU privind drepturile omului în Iran, în raportul Secretarului General al ONU privind Iranul din 22 august 2012.

                              12.3.2013

                              81.

                              MOUSSAVI, Seyed Mohammad Bagher

                              Judecător la Tribunalul Revoluționar din Ahwaz, secția 2, a pronunțat condamnări la moarte în cazul a cinci arabi din Ahwaz, Mohammad Ali Amouri, Hashem Sha'bani Amouri, Hadi Rashedi, Sayed Jaber Alboshoka, Sayed Mokhtar Alboshoka, la 17 martie 2012 pentru „activități împotriva securității naționale” și „atitudine dușmănoasă față de Dumnezeu”. Aceste sentințe au fost confirmate de Curtea Supremă iraniană la 9 ianuarie 2013. Cei cinci au fost ținuți în arest fără punere sub acuzare timp de peste un an, au fost torturați și au primit sentințe fără respectarea garanțiilor procedurale.

                              12.3.2013

                              82.

                              SARAFRAZ, Mohammad (Dr.) (alias: Haj-agha Sarafraz)

                              Data nașterii: aproximativ 1963 Locul nașterii: Teheran Reședință: Teheran Loc de muncă: sediul IRIB și PressTV, Teheran

                              Președintele Societății de Radiodifuziune și Televiziune a Republicii Islamice Iran (IRIB). Fost președinte al IRIB World Service și Press TV, responsabil pentru toate deciziile legate de programare. Strâns asociat aparatului de securitate al statului. Sub conducerea lui, Press TV, împreună cu IRIB, a colaborat cu serviciile de securitate iraniene și cu procurorii pentru a difuza mărturii forțate ale deținuților, inclusiv aceea a jurnalistului și realizatorului de film iraniano-canadian Maziar Bahari, în cadrul programului săptămânal „Iranul azi”. Autoritatea independentă de reglementare a media OFCOM a amendat Press TV în UK cu 100 000 GBP pentru difuzarea mărturiei lui Bahari în 2011, mărturie filmată în închisoare, obținută prin constrângerea lui Bahari. Prin urmare Sarafraz este asociat încălcării dreptului la respectarea garanțiilor procedurale și la un proces echitabil.

                              12.3.2013

                              83.

                              JAFARI, Asadollah

                              Procuror al provinciei Mazandaran, răspunzător pentru arestări ilegale și încălcări ale drepturilor deținuților Baha'i de la arestul inițial la menținerea lor în celule de izolare în Centrul de detenție al serviciului de informații. Șase exemple concrete de cauze în care respectarea garanțiilor procedurale a fost încălcată sunt probate. Jafari a instrumentat cauze care au dus la numeroase execuții, inclusiv execuții publice.

                              12.3.2013

                              85.

                              HAMLBAR, Rahim

                              Judecător la Tribunalul Revoluționar din Tabriz, secția 1. Răspunzător pentru sentințe grele împotriva jurnaliștilor și a minorității etnice azere și a activiștilor pentru drepturile lucrătorilor, pe care i-a acuzat de spionaj, acte împotriva securității naționale, propagandă împotriva regimului iranian și insultarea liderului iranian. Sentințele sale nu au respectat garanțiile procedurale în numeroase rânduri, iar deținuții au fost obligați să depună mărturii mincinoase. Un caz cu vizibilitate ridicată a implicat 20 de lucrători voluntari care și-au adus ajutorul după cutremur (în urma cutremurului din Iran din august 2012) și care au primit sentințe privative de libertate pentru încercările lor de ajutorare a victimelor cutremurului. Tribunalul a stabilit că lucrătorii s-au făcut vinovați de „colaborare în adunare și coluziune în vederea comiterii de infracțiuni împotriva securității naționale.”

                              12.3.2013

                              86.

                              MUSAVI- TABAR, Seyyed Reza

                              Șef al Procuraturii Revoluționare din Shiraz. Răspunzător de arestări ilegale și de rele tratamente aplicate unor activiști politici, jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, Baha'i și prizonieri de conștiință, care au fost hărțuiți, torturați, interogați și care nu au avut acces la avocat și la respectarea garanțiilor procedurale. Musavi-Tabar a semnat hotărâri judecătorești în celebrul centru de detenție nr. 100 (o închisoare pentru bărbați), inclusiv un ordin de detenție de trei ani în celulă de izolare pentru o femeie-deținut Baha'i pe nume Raha Sabet.

                              12.3.2013

                     Entități

                              Nume

                              Informații de identificare

                              Motive

                              Data includerii pe listă

                              1.

                              Centrul de investigare a criminalității organizate (alias: Biroul pentru criminalitate informatică sau Poliția informatică)

                              Amplasament: Teheran, Iran Site internet: http://www.cyberpolice.ir

                              Poliția informatică iraniană, înființată în ianuarie 2011, este o unitate a poliției Republicii Islamice Iran, condusă de Esmail Ahmadi-Moqaddam (înscris pe listă). Ahmadi-Moqaddam a subliniat că Poliția informatică se va ocupa de grupările antirevoluționare și disidente care s-au folosit de rețele sociale pe internet în 2009 pentru a genera proteste împotriva realegerii președintelui Mahmoud Ahmadinejad. În ianuarie 2012, Poliția informatică a emis noi orientări pentru internet cafe-uri, conform cărora utilizatorii trebuie să ofere informații personale care vor fi păstrate șase luni de proprietarii internet cafe-urilor, precum și o evidență a site-urilor internet vizitate. De asemenea, potrivit regulilor, proprietarii de internet-cafe-uri trebuie să instaleze sisteme de televiziune cu circuit închis și să păstreze înregistrările timp de șase luni.
                              Aceste noi reguli pot crea un registru pe care autoritățile îl pot folosi pentru a îi urmări pe activiști sau pe oricine este considerat o amenințare la adresa securității naționale. În iunie 2012, mass-media iraniană a raportat faptul că Poliția informatică va iniția măsuri de reprimare a rețelelor virtuale private (VPN). La 30 octombrie 2012, Poliția informatică l-a arestat pe bloggerul Sattar Beheshti fără mandat pentru „acțiuni împotriva securității naționale pe rețele sociale și Facebook.” Beheshti criticase guvernul iranian pe blogul său. Beheshti a fost găsit mort în celulă la 3 noiembrie 2012 și se crede că a fost torturat până la moarte de către autoritățile Poliției informatice.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1200/2013 al Comisiei din 25 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Cozza di Scardovari (DOP)]

text:
               26.11.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 315/74

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1200/2013 AL COMISIEI
   din 25 noiembrie 2013
   de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Cozza di Scardovari (DOP)]
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Cozza di Scardovari” depusă de Italia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2).

               (2)

               Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Cozza di Scardovari” ar trebui, prin urmare, înregistrată,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 25 noiembrie 2013.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         Dacian CIOLOȘ

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 343, 14.12 2012, p. 1.

      (2)  JO C 170, 15.6.2013, p. 51.

      ANEXĂ
      Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

         Clasa 1.7.   Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

      ITALIA
      Cozza di Scardovari (DOP)