title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia

text:
               6.11.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 319/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1195/2014 AL COMISIEI
   din 29 octombrie 2014
   de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 12,
   după consultarea statelor membre,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Deschiderea procedurii

               (1)

               La 15 februarie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). La 4 septembrie 2014, în Jurnalul Oficial (3) s-a publicat o rectificare la avizul de deschidere.

               (2)

               Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2014 de către Asociația daneză de acvacultură (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de anumiți păstrăvi-curcubeu. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care dovedeau subvenționarea anumitor tipuri de păstrăv-curcubeu și generarea unui prejudiciu important din această cauză, elemente pe care Comisia le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

               (3)

               În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat Guvernul Turciei (denumit în continuare „GT”), anterior deschiderii procedurii, că a primit o plângere documentată corespunzător, conform căreia importurile subvenționate de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Comisia a invitat GT la consultări cu scopul de a clarifica situația prezentată în plângere și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată.

               (4)

               GT a acceptat să participe la consultări, iar acestea au avut loc ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. În urma consultărilor, a fost primit un document din partea GT. Comisia a luat act de observațiile prezentate.

         2.   Procedura antidumping desfășurată în paralel

               (5)

               Tot la 15 februarie 2014, Comisia a anunțat deschiderea unei anchete antidumping privind importurile în Uniune ale aceluiași produs originar din Turcia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (4).

               (6)

               Analizele prejudiciului efectuate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping desfășurate în paralel se bazează pe aceeași definiție a industriei din Uniune, pe aceiași producători reprezentativi din Uniune și pe aceeași perioadă de anchetă și au condus la concluzii identice, cu excepția locurilor în care se specifică altfel. Această metodă s-a considerat a fi adecvată în vederea simplificării analizei prejudiciului și obținerii unei corelări a rezultatelor. Din acest motiv, observațiile pe marginea prejudiciului prezentate în cadrul uneia dintre proceduri au fost luate în considerare în ambele anchete.

         3.   Părțile interesate

               (7)

               În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, ceilalți producători, utilizatori și importatori cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Turcia și autoritățile turce, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

               (8)

               Tuturor părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale. Nu au fost formulate observații.

         4.   Eșantionarea

               (9)

               Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în special din rândul producătorilor din Uniune, al importatorilor neafiliați și al producătorilor-exportatori din Turcia, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

         4.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

               (10)

               În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază și având în vedere gradul ridicat de fragmentare a industriei din Uniune, în care peste 700 de producători sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare răspândirea geografică și reprezentarea suficientă a diferitelor etape și tipuri de producție (producție de păstrăv viu, proaspăt, congelat, fileuri și afumat). Acest eșantion a fost alcătuit din nouă producători din Uniune. Potrivit datelor prezentate în cadrul plângerii, producătorii incluși în eșantion reprezentau peste 12 % din producția totală a Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații înainte de expirarea termenului limită, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

         4.2.   Eșantionarea importatorilor

               (11)

               Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

               (12)

               Trei importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul lor scăzut, Comisia a stabilit că nu este necesară eșantionarea.

         4.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori

               (13)

               Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

               (14)

               Optsprezece grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăv-curcubeu de tipul în cauză realizate în 2013 de aceste societăți către Uniune reprezintă totalitatea exporturilor realizate din Turcia către Uniune.

               (15)

               În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din patru grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare și răspândirea geografică. Societățile incluse în eșantion reprezintă aproximativ 64 % din vânzările la export declarate către Uniune și se situează în două regiuni diferite.

               (16)

               În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce. O societate a contestat selecția și a susținut că ar trebui să fie inclusă și ea în eșantion. Aceasta a susținut că produce, prelucrează și vinde exclusiv păstrăv (cu alte cuvinte, nu desfășoară alte activități) încă din 1971, fiind primul producător din Turcia al produsului în cauză. Societatea a mai susținut că înregistrează vânzări semnificative pe piața internă și, în sfârșit, că este cel mai mare producător din regiunea Marmara.

               (17)

               Comisia reamintește că selectarea societăților incluse în eșantion s-a realizat pe baza celor mai mari volume, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, luând în considerare numărul de producători care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil. Având în vedere că reprezintă 64 % din exporturile de produs în cauză către Uniune, eșantionul propus este reprezentativ pentru situația industriei din Turcia. În plus, societățile incluse în eșantion se află în două regiuni diferite (din cele trei reprezentate), ceea ce se consideră a fi suficient în scopul anchetei. Prin urmare, Comisia susține că societățile incluse în eșantion corespund celor mai mari volume reprezentative ale importurilor care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil.

         5.   Examinarea individuală

               (18)

               Unsprezece societăți sau grupuri de societăți au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest stadiu al anchetei, Comisia nu a luat nicio decizie cu privire la cererile de examinare individuală și va hotărî dacă să realizeze sau nu examinări individuale în etapa finală a anchetei.

         6.   Răspunsurile la chestionar

               (19)

               Comisia a transmis chestionare guvernului turc, tuturor societăților din Uniune incluse în eșantion, unui număr de trei importatori și grupurilor de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion.

               (20)

               Trei societăți din cadrul unui grup de producători-exportatori din Turcia au solicitat să fie scutite de obligația de a furniza un răspuns la chestionar. Una dintre ele a susținut că obiectul său principal de activitate este producția de pagel argintiu și biban-de-mare și că produce doar o cantitate mică din produsul în cauză. O alta deține un mic supermarket și este doar marginal implicată în activități cu produsul în cauză, iar cea de a treia este un importator afiliat care nu a înregistrat vânzări semnificative din produsul în cauză pe durata anchetei. Comisia a hotărât să scutească societatea care deține supermarketul de la obligația de a completa răspunsurile la chestionar. Pe de altă parte, și-a menținut poziția conform căreia atât societatea a cărei activitate principală este producția de pagel argintiu și biban-de-mare, cât și importatorul afiliat trebuie să completeze chestionarul, având în vedere că volumele produse (în cazul producătorului-exportator) sau comercializate (în cazul importatorului afiliat) sunt totuși semnificative.

               (21)

               S-au primit răspunsuri la chestionar din partea GT și a tuturor celorlalte grupuri de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion, precum și de la societățile care au solicitat o examinare individuală.

         7.   Vizitele de verificare

               (22)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea, cu titlu provizoriu, a subvenției, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 26 din regulamentul de bază, s-au efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:

                           (a)

                              producători din Uniune:

                                       —

                                       Aqualande SAS, Roquefort, Franța;

                                       —

                                       Danaqua, Grindsted, Danemarca;

                                       —

                                       Danforel A/S, Grindsted, Danemarca;

                                       —

                                       Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Danemarca;

                                       —

                                       LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Germania;

                                       —

                                       Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Germania;

                                       —

                                       Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze — Mylof, Rytel, Polonia;

                                       —

                                       Piszolla, S.L., Guadalajara, Spania;

                                       —

                                       Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italia;

                                       —

                                       Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spania;

                           (b)

                              producători-exportatori din Turcia:

                                       —

                                       grupul de societăți afiliate „GMS”, Bodrum, Turcia:

                                                   —

                                                   Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști;

                                                   —

                                                   Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști;

                                                   —

                                                   GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști;

                                                   —

                                                   Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ;

                                                   —

                                                   Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști;

                                                   —

                                                   Hakan Komandit Șirketi;

                                                   —

                                                   İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști;

                                                   —

                                                   Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști;

                                                   —

                                                   Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști;

                                       —

                                       grupul de societăți afiliate „Kilic”, Bodrum, Turcia:

                                                   —

                                                   Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S;

                                                   —

                                                   Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ;

                                                   —

                                                   KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș;

                                                   —

                                                   Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști;

                                       —

                                       grupul de societăți afiliate „Özpekler”, Denizli, Turcia:

                                                   —

                                                   Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.;

                                                   —

                                                   Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Ști;

                                                   —

                                                   Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Turcia;

                           (c)

                              Guvernul Turciei:

                                       —

                                       Ministerul Economiei, Ankara, Turcia;

                                       —

                                       Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei, Ankara, Turcia;

                           (d)

                              importatori din Uniune afiliați unor exportatori turci:

                                       —

                                       Spador SRL („Spador”);

                                       —

                                       Ternäben Service GmbH („TSG”);

                                       —

                                       Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”);

                           (e)

                              un producător din Uniune (operator din sectorul prelucrării) afiliat unui producător-exportator din Turcia (Ternäben):

                                       —

                                       Ternäben Spółka z.o.o., Polonia („TPL”).

         8.   Perioada de anchetă și perioada examinată

               (23)

               Ancheta privind subvenția și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   1.   Produsul în cauză

               (24)

               Produsul în cauză este păstrăvul-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

                           —

                           proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:

                                       —

                                       sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

                                       —

                                       fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau

                                       —

                                       sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,

                     originar din Turcia și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).

               (25)

               După cum s-a menționat deja la considerentul 1, definiția produsului în cauză a făcut obiectul unei rectificări. Rectificarea a avut caracter pur editorial, sfera de cuprindere a definiției nefiind afectată.

         2.   Produsul similar

               (26)

               Ancheta a evidențiat faptul că produsul realizat și vândut pe piața internă din Turcia și/sau exportat în Uniune și produsul realizat și vândut pe piața Uniunii de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază.

               (27)

               Prin urmare, Comisia a stabilit în acest stadiu al anchetei că cele două produse sunt „produse similare” în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

         3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

               (28)

               Unele părți interesate au afirmat că păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului. Potrivit lor, există diferențe între procesele de producție și în ceea ce privește caracteristicile fizice, tehnice și chimice în comparație cu păstrăvul neafumat. În plus, autoritățile turce au afirmat că structura costurilor suportate de producătorii de fileuri afumate este semnificativ diferită de structura costurilor suportate de alți producători, ceea ce ar indica faptul că produsele afumate și cele neafumate nu reprezintă un singur produs. În sfârșit, părțile au făcut referire la două anchete antidumping anterioare privind produse similare (păstrăv-curcubeu mare și somon) efectuate în 2004 (5) și, respectiv, 2005 (6), în care produsele afumate nu s-au încadrat în definiția produsului. Părțile au făcut trimitere în special la considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului (7), în care s-ar recunoaște că procesul de afumare aduce modificări caracteristicilor esențiale ale produsului în cauză. Astfel, păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului care face obiectul prezentei anchete.

               (29)

               Ancheta a arătat că diferitele forme de prezentare — „viu”, „refrigerat”, „congelat” sau „afumat” — cuprinse în definiția produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază. Mai exact, toți păstrăvii au aceleași calități intrinseci (chimice, nutriționale sau de altă natură), iar prelucrarea nu privează peștii de aceste calități, ci generează diverse forme de prezentare care reprezintă doar mijloace diferite de conservare a peștelui înainte de prelucrarea, prepararea, gătirea sau consumul ulterior. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia conform căreia conservarea prin afumare nu modifică substanțial caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale produsului.

               (30)

               În ceea ce privește procesele de producție diferite și structurile diferite ale costurilor, părțile nu au explicat cum ar fi putut acestea să influențeze concluzia că produsele afumate și cele neafumate reprezintă un singur produs. În orice caz, eventualele diferențe dintre procesele de producție nu au în sine niciun impact asupra definiției produsului. În plus, în cazul specific de față, procesul de producție și structura costurilor aferente fileurilor afumate nu prezentau cu adevărat diferențe semnificative față de procesul de producție și structura costurilor aferente altor forme de prezentare a păstrăvului. Principalul element de cost al fiecărei forme de prezentare era costul de creștere, care include în principal costul hranei pentru animale (făină și ulei de pește), costul energiei și costul icrelor sau al puietului. Prin urmare, afirmațiile făcute în această privință trebuie respinse.

               (31)

               În cadrul anchetelor anterioare la care au făcut referire părțile interesate, spre deosebire de ancheta actuală, produsele afumate nu fuseseră incluse în plângerea care a condus la deschiderea procedurilor respective. Prin urmare, acestea nu se încadrau în sfera de cuprindere a anchetelor și, în consecință, nu au fost examinate. Considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 răspunde unei afirmații formulate de o parte interesată, potrivit căreia peștii întregi și fileurile congelate ar trebui să fie excluse din procedură. Cu toate acestea, în urma anchetei nu s-a stabilit sau concluzionat în mod specific că produsele afumate ar trebui excluse din definiția produsului. Având în vedere că ancheta de față a evidențiat că toate formele de prezentare a păstrăvului au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază, acest argument ar trebui să fie respins.

               (32)

               Din motivele de mai sus, afirmația că produsele afumate ar trebui să fie excluse din definiția produsului a fost respinsă în această etapă a anchetei.

         C.   SUBVENȚIA

   1.   Introducere

               (33)

               Reclamantul a afirmat că GT subvenționează sectorul acvaculturii. Plângerea conține elemente de probă prima facie care relevă mai multe practici de subvenționare incluse atât în legislație, cât și într-o serie de documente de politică pe care se fundamentează sprijinul acordat de stat acestui sector.

               (34)

               Comisia a examinat și a analizat documentele menționate în plângere, precum și documentele suplimentare furnizate în cursul anchetei de către GT și de producătorii-exportatori incluși în eșantion, constatând că toate aceste documente arată că sectorul acvaculturii din Republica Turcia beneficiază de un tratament preferențial în multe domenii.

               (35)

               Decizia autorităților turce de a subvenționa în mod specific sectorul acvaculturii datează din 2003 și a avut ca rezultat transferul unor sume mari din bugetul public către producătorii și exportatorii turci în ultimii zece ani.

               (36)

               În cadrul consultărilor derulate între GT și Comisie premergător deschiderii anchetei, menționate în considerentele 3 și 4 de mai sus, GT nu a contestat existența niciuneia dintre schemele examinate.

         2.   Schemele examinate

               (37)

               Comisia a transmis chestionare guvernului turc și producătorilor-exportatori incluși în eșantion, solicitând informații cu privire la următoarele scheme, despre care se presupunea că implică acordarea de subvenții pentru sectorul acvaculturii:

                           —

                              sprijin acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii:

                                       —

                                       scutire de taxe vamale;

                                       —

                                       scutire de TVA;

                                       —

                                       reduceri de impozite;

                                       —

                                       sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor);

                                       —

                                       subvenții la dobândă;

                                       —

                                       alocare de terenuri;

                                       —

                                       sprijin pentru plata impozitului pe venit;

                                       —

                                       sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților);

                           —

                              subvenții directe acordate producătorilor de păstrăvi:

                                       —

                                       subvenții directe pentru crescătorii de păstrăvi;

                                       —

                                       subvenții directe pentru producția ecologică de păstrăvi;

                                       —

                                       sprijin specific pentru puiet;

                           —

                              împrumuturi și asigurări subvenționate pentru producătorii de păstrăvi:

                                       —

                                       împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de Ziraat Bankasi;

                                       —

                                       împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de cooperativele de credit agricol;

                                       —

                                       pool-ul de asigurări agricole și sprijin pentru plata primelor de asigurare;

                           —

                              subvenții pentru consultanță;

                           —

                              subvenții pentru navele de pescuit:

                                       —

                                       achiziționare de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit (reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor);

                                       —

                                       scoaterea din uz a navelor de pescuit;

                           —

                              alte subvenții și alte programe de subvenționare.

         3.   Sprijinul acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii

   3.1.   Introducere

               (38)

               GT a introdus o schemă de sprijin pentru întreprinderile care investesc fonduri în anumite sectoare și anumite regiuni, inclusiv în sectorul acvaculturii. Această schemă are scopul de a determina:

                           —

                           creșterea nivelului de producție și de ocupare a forței de muncă;

                           —

                           încurajarea investițiilor mari care contribuie la competitivitatea pe plan internațional;

                           —

                           stimularea investițiilor străine directe;

                           —

                           sprijinirea investițiilor în protecția mediului și în activități de cercetare și dezvoltare, în conformitate cu obiectivele enunțate în diversele planuri de dezvoltare și programe anuale ale Turciei prezentate mai jos.

         3.2.   Temei juridic

               (39)

               Următoarele dispoziții juridice ale Turciei prevăd acordarea de sprijin de către stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii: Decretul nr. 2012/3305 (publicat la 19 iunie 2012) privind sprijinul acordat de stat pentru investiții și Comunicarea nr. 2012/1 (publicată la 20 iunie 2012) privind punerea în aplicare a Decretului privind sprijinul acordat de stat pentru investiții, publicate în Jurnalul Oficial nr. 28328 și, respectiv, nr. 28329.

         3.3.   Constatările anchetei

               (40)

               Chiar dacă schema de sprijin relevantă pentru perioada de anchetă este cea prevăzută în Decretul nr. 2012/3305, dispoziții similare au fost în vigoare încă din 2006 și chiar de dinainte. Acest aspect este relevant deoarece subvențiile legate de achiziționarea de active fixe, cum ar fi subvențiile pentru investiții, pot fi luate în considerare în perioada de anchetă chiar dacă au fost acordate înainte de această perioadă.

               (41)

               Ancheta a confirmat existența diverselor scheme de sprijin din partea statului. Producția sectorului acvaculturii este menționată în mod expres în anexa 2/A la Decretul nr. 2012/3305 printre sectoarele care pot beneficia de stimulente precum scutirea de la plata taxei pe valoarea adăugată („TVA”), scutirea de la plata taxelor vamale, reduceri de impozite, contribuții la investiții, sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor), alocare de terenuri, sprijin legat de rata dobânzilor, sprijin pentru plata impozitului pe venit și sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților). În funcție de nivelul de dezvoltare economică a celor șase regiuni stabilite prin Decretul nr. 2012/3305, intensitatea ajutorului poate varia.

               (42)

               Chiar dacă ancheta a confirmat existența unor programe de „investiții regionale”, niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a beneficiat de toate schemele. Câteva dintre societăți au beneficiat de scutiri de la plata TVA-ului și a taxelor vamale, scutiri care se aplică în mod egal tuturor celor șase regiuni din Turcia. Cu toate acestea, deoarece societățile incluse în eșantion au achiziționat utilaje și echipamente de la întreprinderi din Uniune în cadrul uniunii vamale UE-Turcia, nu s-au aplicat taxe vamale. În plus, deoarece Turcia aplică un sistem de TVA bazat pe intrări/ieșiri, avantajele obținute în cursul perioadei de anchetă au constat doar în cele două luni câștigate până la rambursarea TVA-ului societăților de către autoritățile fiscale. Avantajul real ar consta în dobânda care s-ar plăti unei bănci comerciale pe perioada scursă până la rambursarea TVA-ului. Acest avantaj este neglijabil și nu a fost analizat mai în profunzime.

               (43)

               Una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de o reducere de impozit deoarece a achiziționat utilaje în temeiul reglementărilor menționate privind sprijinul acordat de stat pentru investiții. În locul cotei general aplicabile a impozitului pe profit, și anume 20 %, societatea a plătit doar 4 %.

               (44)

               Aceeași societate inclusă în eșantion a beneficiat și de programul de sprijin pentru plata primelor de asigurare socială. În calitate de titular al unui certificat de încurajare a investițiilor, societatea a beneficiat de acest sprijin atât pentru acoperirea contribuției angajatorilor, cât și pentru contribuția angajaților. După finalizarea investiției sale, societatea a fost scutită de către Instituția Asigurărilor Sociale de la plata contribuției corespunzătoare angajatorilor și angajaților, la nivelul salariului minim, pentru locurile de muncă nou-create. Schema a fost finanțată de către Ministerul Economiei.

         3.4.   Concluzie

               (45)

               Cu titlu provizoriu, sprijinul de stat pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, adică atunci când se anulează sau nu sunt percepute încasări publice care în mod normal sunt exigibile.

               (46)

               Subvenția este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii, deoarece avantajul adus de subvenție este limitat în mod specific la o listă de sectoare economice. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare.

               (47)

               Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la decret drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme.

               (48)

               În consecință, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvențiile menționate sunt considerate o contribuție financiară a guvernului care conferă un avantaj beneficiarilor.

         3.5.   Calculul valorii subvenției

               (49)

               Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de schemele menționate mai sus. Cu toate acestea, avantajul oferit societății s-a dovedit a fi neglijabil.

         4.   Subvențiile directe acordate producătorilor de păstrăvi

   4.1.   Introducere

               (50)

               Subvențiile directe pe kilogramul de păstrăv produs reprezintă principala schemă de subvenționare de care beneficiază produsul în cauză. Aceste subvenții sunt revizuite în fiecare an cu ocazia revizuirii anuale a subvențiilor din agricultură.

         4.2.   Temei juridic

               (51)

               Subvențiile directe se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4463 privind subvențiile din agricultură pe anul 2013, datat 7 martie 2013 și publicat în Jurnalul Oficial nr. 28612 la 8 aprilie 2013 (cu aplicare retroactivă de la 1 ianuarie 2013).

         4.3.   Constatările anchetei

               (52)

               Ancheta a confirmat existența unor subvenții directe pentru păstrăv. S-a constatat că, pe perioada de anchetă, nivelul subvențiilor pe kilogram de păstrăv era stabilit la 0,65 TL/kg pentru o producție de maximum 250 de tone pe an. Pentru producțiile în cantități de 251-500 tone/an se acorda jumătate din această valoare (0,325 TL/kg), iar pentru producțiile care depășeau 500 de tone nu se acordau subvenții. Subvenția se acorda producătorilor de produs în cauză care dețineau licență emisă de Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei.

               (53)

               Înainte de efectuarea oricărei plăți, producătorii trebuie să fie înscriși în sistemul de înregistrare a fermelor de acvacultură, aflat în responsabilitatea Ministerului Alimentației, Agriculturii și Zootehniei. Ei sunt supuși unor controale periodice și inopinate.

               (54)

               Trei dintre cele patru grupuri de societăți incluse în eșantion au beneficiat de subvenții directe pe parcursul perioadei de anchetă, deoarece se ocupau ele însele de creșterea păstrăvilor. Pe de altă parte, cel mai mare grup, Ternäben, nu se ocupa cu creșterea păstrăvilor, ci îi achiziționa (în special păstrăvi vii și pește congelat întreg) de la crescători neafiliați, în vederea prelucrării. Prin urmare, acest grup nu a primit subvenții directe. În consecință, s-a pus întrebarea dacă avantajul subvențiilor directe exista și în cazul grupului Ternäben, și în cazul celorlalte trei grupuri de societăți incluse în eșantion care nu realizau doar activități de acvacultură, ci și achiziționau păstrăv de la societăți neafiliate în vederea prelucrării.

               (55)

               În această privință, Comisia subliniază faptul că produsul în cauză cuprinde atât materia primă subvenționată în mod direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval (pește proaspăt, pește congelat întreg, fileuri, păstrăv afumat). Având în vedere că producția de păstrăv viu este subvenționată și că, practic, toți crescătorii de păstrăv din Turcia beneficiază de această schemă, toți producătorii produsului în cauză (păstrăv viu și produse din aval) beneficiază de această schemă de subvenționare directă, indiferent dacă se ocupă ei înșiși de creșterea păstrăvului sau îl achiziționează în vederea prelucrării ulterioare.

               (56)

               În orice caz, avantajul pentru producătorii produsului în cauză poate fi demonstrat. În acest scop, Comisia a comparat costul aferent activităților de acvacultură ale celor trei societăți incluse în eșantion care au ca obiect de activitate creșterea păstrăvului (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat de la furnizori neafiliați. Comisia a constatat că, în cazul tuturor celor trei societăți, prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat era mai mic decât costul mediu de producție.

               (57)

               În cazul grupului Ternaeben, Comisia a comparat costul mediu aferent activităților de acvacultură ale celorlalte trei societăți incluse în eșantion (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul individual mediu de achiziționare pe care îl plătea Ternaeben pentru peștele refrigerat sau viu. După cum s-a constatat, costul mediu de producție al celorlalte trei societăți incluse în eșantion era mai mare decât prețul mediu de achiziție plătit de Ternaeben. Acest preț mediu de achiziție s-a dovedit a fi comparabil cu cel plătit de celelalte societăți incluse în eșantion.

               (58)

               Prin urmare, Comisia consideră că societățile incluse în eșantion au beneficiat de schema de subvenționare directă, inclusiv în condițiile în care au achiziționat păstrăv de la societăți neafiliate.

               (59)

               Reclamantul a susținut că s-a acordat un sprijin suplimentar pentru producția ecologică de păstrăv și producția pe bucată de puiet. Ancheta a confirmat existența sprijinului suplimentar destinat producției ecologice de păstrăv. Cu toate acestea, s-a constatat că în Turcia exista o singură societate care avea ca obiect de activitate producția ecologică de păstrăv, dar aceasta a intrat recent în faliment. Drept urmare, în cursul perioadei de anchetă nu s-au acordat subvenții pentru producția ecologică de păstrăv.

               (60)

               În plus, Comisia a constatat că sprijinul specific destinat producției de puiet exista în 2012, dar a fost sistat în 2013, deoarece nivelul producției de puiet din Turcia satisfăcea deja cerințele pieței.

         4.4.   Concluzie

               (61)

               Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează cu titlu provizoriu că sus-menționata contribuție publică ia forma unei subvenții directe în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și, prin urmare, conferă un avantaj direct producătorilor de păstrăvi din Turcia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Se conferă un „avantaj” deoarece finanțarea (subvenția) directă este oferită de autoritățile publice fără a se percepe nicio dobândă sau redevență. Astfel de fonduri gratuite nu sunt de obicei disponibile pe piață.

               (62)

               Schema de subvenționare directă este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece accesul la ea este rezervat anumitor întreprinderi. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare. Subvenția directă este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la aceste subvenții, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii.

         4.5.   Calculul valorii subvenției

               (63)

               Avantajul total al fiecărei societăți a constat în valoarea medie a subvenției directe primite în cursul perioadei de anchetă pentru peștele viu produs în crescătoria proprie și în valoarea medie a subvenției acordate de către GT pentru peștii vii achiziționați, calculată împărțind valoarea totală a subvențiilor acordate la cantitatea totală de păstrăvi produși în Turcia.

               (64)

               Tabelul de mai jos prezintă valoarea, stabilită cu titlu provizoriu, a avantajului conferit de subvențiile menționate mai sus, acest avantaj fiind considerat a fi suma primită în cursul perioadei de anchetă de către societățile în cauză.

                           Subvenții directe și indirecte

                           Denumirea societății

                           Marja de subvenție

                           GMS

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,6 %

                           Özpekler

                           6,8 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

         5.   Împrumuturile subvenționate

   5.1.   Introducere

               (65)

               Anumite entități publice și private au acordat împrumuturi preferențiale societăților care operează în sectorul acvaculturii. Principalele entități responsabile sunt enumerate mai jos.

               (66)

               Cooperativele de credit agricol (CCA) sunt entități de drept privat care au fost înființate de producători agricoli (persoane fizice sau juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a satisface nevoile de natură financiară ale activității lor.

               (67)

               Banca Agricolă a Republicii Turcia (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi sau „Ziraat Bankasi”) este o bancă deținută de stat și un organism public, ale cărui acțiuni sunt deținute în totalitate de Subsecretariatul Trezoreriei. În cadrul programului guvernamental prezentat în considerentul 70 de mai jos, aplicabil și perioadei de anchetă, Ziraat Bankasi oferă împrumuturi preferențiale pentru sectorul acvaculturii, pentru a promova producția agricolă și industria agroalimentară. În acest sens, Consiliul de Miniștri stabilește anual durata, procedurile și principiile programului, iar Trezoreria transferă dobânda rămasă de plată, care corespunde reducerii ratei dobânzii, către Ziraat Bankasi. Prin urmare, se consideră că Ziraat Bankasi este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi un organism public.

               (68)

               Organizația pentru Dezvoltarea Întreprinderilor Mici și Mijlocii (KOSGEB) este un organism public al cărui obiectiv este acela de a determina creșterea cotei întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) în dezvoltarea economică și socială, prin oferirea de servicii de calitate și de sprijin pentru creșterea puterii concurențiale a IMM-urilor și pentru răspândirea culturii antreprenoriale. Activitățile KOSGEB intră în competența Ministerului Științei, Industriei și Tehnologiei, organizația fiind parțial independentă.

               (69)

               Türk Eximbank („Eximbank”) a fost constituită de guvernul Turciei la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332. Este o bancă deținută integral de stat și un organism public care acționează ca principal instrument al guvernului Turciei de stimulare a exporturilor în cadrul strategiei de export durabil a Republicii Turcia. Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate, în vederea creșterii exporturilor realizate de societățile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional. Prin urmare, se consideră că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi organism public.

         5.2.   Temei juridic

               (70)

               Împrumuturile subvenționate se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4271 din 16 februarie 2013, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28561, privind extinderea împrumuturilor cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi de către Ziraat Bankasi și CCA în 2013, Decretul nr. 2010/27612 privind împrumuturile cu rate ale dobânzii de 0 % pentru IMM-uri, publicat în Jurnalul Oficial la 15 iunie 2010, și Legea nr. 3332, publicată la 31 martie 1987 în Jurnalul Oficial nr. 19417 (bis) privind creditele de export acordate de către Eximbank, banca Turciei pentru credite de export.

         5.3.   Constatările anchetei

               (71)

               Împrumuturile preferențiale acordate de Eximbank și KOSGEB au fost investigate pe baza afirmațiilor din plângere privind împrumuturile subvenționate. Ancheta a confirmat existența unor împrumuturi cu dobândă mică. Cu toate acestea, s-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de împrumuturi acordate de CCA.

               (72)

               Comisia a constatat că una dintre societățile incluse în eșantion a obținut în cursul perioadei de anchetă patru împrumuturi preferențiale de la Ziraat Bankasi în temeiul Decretului nr. 2013/4271. Sub umbrela împrumuturilor pentru sectorul acvaculturii, Ziraat Bankasi a acordat împrumuturi pentru investiții destinate achiziționării de utilaje și echipamente, precum și împrumuturi operaționale în vederea finanțării costurilor operaționale.

               (73)

               Pe lângă împrumuturile preferențiale acordate de Ziraat Bankasi, una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de un împrumut cu rata dobânzii 0 % în temeiul Decretului nr. 2010/27612, pe baza căruia KOSGEB administrează diferitele programe de sprijinire a IMM-urilor. IMM-urile care operează în sectorul acvaculturii au dreptul de a beneficia și de aceste programe de sprijin.

               (74)

               În plus, în timpul anchetei s-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au primit două, respectiv șase împrumuturi cu dobândă mică de la Eximbank. Reprezentanții băncii au confirmat în cursul vizitei de verificare efectuate împreună cu GT că Eximbank acordă exportatorilor turci împrumuturi în condiții mai bune decât cele disponibile în general pe piață.

         5.4.   Concluzie

               (75)

               Împrumuturile cu dobândă mică menționate mai sus sunt considerate în mod provizoriu subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (76)

               Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează că avantajul conferit beneficiarului ia forma unei reduceri a ratelor dobânzilor la împrumuturile contractate pentru producția sectorului acvaculturii. Schema împrumuturilor finanțate de stat conferă un avantaj beneficiarilor, întrucât acestea se acordă în condiții financiare care nu reflectă condițiile de piață asociate împrumuturilor cu scadență comparabilă, fiind caracterizate de rate ale dobânzilor aflate sub nivelul pieței.

               (77)

               Aceste scheme sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât autoritățile care acordă împrumuturile sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul la acestea, rezervându-l doar anumitor întreprinderi.

               (78)

               Prin urmare, toate împrumuturile menționate mai sus sunt considerate a fi subvenții pasibile de măsuri compensatorii, care conferă un avantaj și sunt specifice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

         5.5.   Calculul valorii subvenției

               (79)

               Conform dispozițiilor prevăzute la articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul generat de împrumuturile preferențiale a fost calculat provizoriu ca diferență între valoarea dobânzii plătite și suma care s-ar plăti pentru un împrumut comercial comparabil, pe care societățile îl pot obține de pe piață. Ca nivel de referință, Comisia a aplicat rata medie ponderată a dobânzii pentru împrumuturile acordate în Turcia în cursul perioadei de anchetă, cu ajutorul platformei de tranzacționare electronică Bloomberg (indicele WAIRCOMM).

               (80)

               Avantajul pe perioada de anchetă a fost calculat ca diferență între dobânda plătită efectiv în cursul perioadei de anchetă și dobânda care ar fi fost plătită la nivelul de referință.

               (81)

               Marjele de subvenție calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:

                           Împrumuturi preferențiale

                           Denumirea societății

                           Marja de subvenție

                           Kilic

                           0,1 %

                           Özpekler

                           0,3 %

         6.   Pool-ul de asigurări agricole și sprijinul pentru plata primelor de asigurare

   6.1.   Introducere

               (82)

               Legea asigurărilor agricole și Regulamentul privind principiile de instituire a pool-ului de asigurări agricole stabilesc obiectivul guvernului de a oferi o asigurare împotriva tuturor pierderilor de stoc și producție de pește ale producătorilor de păstrăv, cauzate de numeroase boli, dezastre naturale, accidente etc. posibile.

               (83)

               Tipurile de asigurări oferite de pool-ul de asigurări agricole sunt: (i) asigurarea recoltelor; (ii) asigurarea serelor; (iii) asigurarea bovinelor mari; (iv) asigurarea bovinelor mici; (v) asigurarea păsărilor de curte; și (vi) asigurarea pentru acvacultură.

         6.2.   Temei juridic

               (84)

               Temeiul juridic al acestui program este constituit din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28537 și datat 23 ianuarie 2013.

         6.3.   Constatările anchetei

               (85)

               Ancheta a confirmat existența acestei scheme de subvenționare. În conformitate cu articolele 12 și 13 din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și cu Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare („Decretul nr. 2012/4138”), producătorii din sectorul acvaculturii pot beneficia de sprijin din partea guvernului pentru plata primelor de asigurare astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (6) din Decretul nr. 2012/4138.

               (86)

               O societate care dorește să apeleze la pool-ul de asigurări agricole depune un proiect pentru polița de asigurare pe care o dorește. În continuare, pool-ul efectuează o inspecție la societate în vederea evaluării riscurilor și îi oferă o poliță de asigurare care menționează cuantumul primei de plată. În cazul în care societatea care își desfășoară activitatea în sectorul agricol acceptă oferta, guvernul plătește jumătate din prima de asigurare.

               (87)

               Comisia a constatat că, în general, fermierii din Turcia nu își asigură produsele. Doar una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de programul guvernamental de acordare a unui sprijin pentru plata primelor de asigurare pe durata perioadei de anchetă, timp de 3 luni. Apoi, a ales o societate privată de asigurări.

         6.4.   Concluzie

               (88)

               În practică, avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru acoperirea asigurării de viață a animalelor de acvacultură. Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având forma unei subvenții directe acordate de guvern producătorilor de păstrăvi, și o „contribuție financiară” în sensul regulamentului de bază, deoarece beneficiarul subvenției primește o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea riscurilor comparabile. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată.

               (89)

               Subvenția este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la subvenție, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii.

         6.5.   Calculul cuantumului subvenției

               (90)

               Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de această schemă. Cu toate acestea, avantajul conferit societății s-a dovedit a fi neglijabil.

         6.6.   Subvențiile pentru consultanță

               (91)

               Această schemă are ca scop furnizarea cunoștințelor și a know-how-ului necesare producătorilor din sectorul acvaculturii în vederea modernizării și creșterii producției și a eficientizării activității. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de această schemă pe durata perioadei de anchetă.

         6.7.   Subvențiile pentru combustibil și pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit

               (92)

               Aceste subvenții se referă la achiziționarea de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit sau la scoaterea din uz a navelor de pescuit. De aceste plăți compensatorii beneficiază în special operatorii care desfășoară activități în domeniul pescuitului. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de astfel de subvenții în cursul perioadei de anchetă.

         6.8.   Concluzie privind subvenționarea

               (93)

               Pentru fiecare schemă, Comisia a calculat valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii acordate societăților examinate în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și a însumat rezultatele, obținând valoarea totală a subvenției acordate fiecărui grup în cursul perioadei de anchetă.

               (94)

               Pentru a obține marjele globale de subvenție prezentate mai jos, Comisia a calculat în primul rând valoarea procentuală a subvenției, adică procentul din cifra de afaceri totală a societății reprezentat de subvenție. Acest procent a fost apoi utilizat pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune pe durata perioadei de anchetă.

               (95)

               În continuare, s-a calculat valoarea subvenției pe echivalentul în pești întregi al produsului în cauză exportat către Uniune în cursul perioadei de anchetă, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procent din valoarea CIF a acelorași exporturi, exprimate în echivalent pești întregi.

               (96)

               Pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, Comisia a calculat marja de subvenție medie ponderată. Prin urmare, această marjă a fost stabilită pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.

               (97)

               Pentru toți ceilalți producători-exportatori, Comisia a stabilit marja de subvenție pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare reprezintă volumul exporturilor către Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți, exprimat ca procent din volumul total al exporturilor — astfel cum a fost raportat în statisticile Eurostat privind importurile — din țara în cauză către Uniune.

               (98)

               În cazul de față, nivelul de cooperare este ridicat, întrucât importurile realizate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat peste 80 % din volumul total de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă. În baza acestui fapt, Comisia a decis să stabilească marja reziduală a subvenției la nivelul celei mai mari marje de subvenție înregistrate printre societățile incluse în eșantion.

                           Denumirea societății

                           Marja de subvenție

                           GMS

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,7 %

                           Özpekler

                           7,1 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

                           Media ponderată a eșantionului

                           8,2 %

                           Marjă de subvenție la nivel național

                           9,7 %

         D.   PREJUDICIUL

   1.   Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

               (99)

               Pe durata perioadei de anchetă, produsul similar a fost fabricat de peste 700 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (100)

               Producția totală a Uniunii din cursul perioadei de anchetă a fost estimată la aproximativ 170 de milioane de kilograme „echivalent pești întregi” (whole fish equivalents — WFE), pe baza datelor furnizate de către asociațiile naționale și europene de producători și de către societăți individuale. După cum s-a indicat la considerentul 10, în eșantion au fost incluși nouă producători din Uniune, reprezentând peste 12 % din producția totală a produsului similar din Uniune.

         2.   Consumul la nivelul Uniunii

               (101)

               Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total estimat al vânzărilor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii și a volumului total al importurilor rezultat din datele Eurostat.

               (102)

               Volumul total al vânzărilor producătorilor din Uniune a fost estimat în modul prezentat în considerentul 130 de mai jos.

               (103)

               În ceea ce privește volumul importurilor, Eurostat raportează greutatea netă pentru șase coduri NC diferite, și anume pentru pește viu, proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg, eviscerat sau fileuri. Pentru comparație, greutățile nete au fost transformate în WFE prin împărțirea cantității importurilor înregistrate în Eurostat la factorii de conversie de mai jos. Acești factori de conversie au fost menționați în plângere și sunt utilizați în mod obișnuit în industria în cauză.

                  Tabelul 1

                  Factori de conversie

                           Prezentarea produsului

                           Factor

                           Viu

                           1,00

                           Proaspăt/refrigerat/congelat (eviscerat)

                           0,85

                           Fileuri: proaspete/refrigerate/congelate

                           0,47

                           Fileuri: afumate

                           0,40

               (104)

               Codurile NC relevante vizează și alte tipuri de pește, care nu fac obiectul prezentei anchete, precum păstrăvul comun (Salmo trutta), păstrăvul din specia Oncorhynchus clarki, păstrăvul auriu (Oncorhynchus aguabonita) și păstrăvul din specia Oncorhynchus gilae. Cu toate acestea, în cursul anchetei s-a constatat că, în afară de produsul în cauză, celelalte specii nu erau produse în Turcia sau erau produse în cantități neglijabile. Această constatare s-a bazat pe informațiile furnizate Federației Europene a Producătorilor din Acvacultură (Federation of European Aquaculture Producers — FEAP) de către industria din Turcia sau provenite din alte surse publice de informații (8) și confruntate, ori de câte ori acest lucru a fost posibil, cu statisticile oficiale ale Turciei. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că statisticile Eurostat au oferit date suficient de fiabile și de cuprinzătoare cu privire la importuri.

               (105)

               Consumul la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat, a rămas stabil între 2010 și 2011, apoi s-a redus cu 5 % în perioada 2011-2012, ulterior scăzând din nou cu 7 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, în perioada examinată consumul s-a redus cu 12 %.

                  Tabelul 2

                  Consumul la nivelul Uniunii (kg WFE)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Consum total la nivelul Uniunii

                           183 399 382

                           183 932 215

                           173 599 493

                           162 108 475

                              Indice

                              100

                              100

                              95

                              88

                              Surse: FEAP, Eurostat.

         3.   Importurile provenite din țara în cauză

   3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

               (106)

               După cum s-a menționat în considerentul 103, Comisia a stabilit volumul importurilor, exprimat în kg WFE, pe baza datelor Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor din Turcia și a consumului total la nivelul Uniunii.

               (107)

               Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 3

                  Volumul (kg WFE) și cota de piață a importurilor

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Volumul importurilor din Turcia (kg WFE)

                           15 664 502

                           21 510 620

                           22 113 656

                           27 008 376

                              Indice

                              100

                              137

                              141

                              172

                           Cotă de piață

                           9 %

                           12 %

                           13 %

                           17 %

                              Indice

                              100

                              137

                              149

                              195

                              Sursă: Eurostat.

               (108)

               În pofida reducerii consumului, volumul importurilor de produs în cauză în Uniune a crescut în mod constant pe parcursul perioadei examinate, cu 72 % în total. Acest lucru a condus la o creștere a cotei de piață corespunzătoare, de la 9 % în 2010 la 17 % în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o creștere de 8 puncte procentuale sau de 95 % în cursul perioadei examinate.

         3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

               (109)

               Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor pe baza datelor Eurostat, prin împărțirea volumului total al importurilor din Turcia, exprimat în kg WFE, la valoarea totală a importurilor respective. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

               (110)

               Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 4

                  Prețurile de import (EUR/kg WFE)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Turcia

                           2,63

                           2,78

                           2,83

                           2,75

                              Indice

                              100

                              106

                              108

                              105

                              Sursă: Eurostat.

               (111)

               Prețul mediu de import al produsului în cauză a crescut cu 8 % între 2010 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 3 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de import a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

               (112)

               Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând: (a) prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și (b) prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs, pentru importurile de la producătorii-exportatori incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază CIF (cost, asigurare și navlu).

               (113)

               Prețurile au fost comparate pe tip de produs, avându-se în vedere tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat atunci când a fost necesar, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 5 % și 18 % pentru importurile din țara în cauză pe piața din Uniune.

               (114)

               Potrivit afirmațiilor unuia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, Comisia ar trebui să acorde atenția necesară oricărei diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare. Ancheta a arătat însă că nu există diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare aferent producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cel aferent producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion. Prin urmare, acest argument trebuie respins.

               (115)

               Uniunea Exportatorilor Egeeni (care îi reprezintă pe exportatorii turci) și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că industria din Uniune se axează în principal pe producția de păstrăv ecologic și păstrăv roz, care au un preț semnificativ mai mare în comparație cu păstrăvul exportat din Turcia. Prin urmare, aceștia au susținut că prețurile nu sunt comparabile. Cu toate acestea, potrivit explicațiilor din considerentul 113 de mai sus, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe de preț cauzate de existența unor tipuri diferite de produs.

               (116)

               Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că industria din Uniune utilizează procese de producție diferite, ceea ce determină caracteristici optice și senzoriale diferite, precum și diferențe în ceea ce privește termenul de valabilitate. S-a mai afirmat că păstrăvul produs de industria din Uniune se înscrie în categorii de greutate diferite față de păstrăvul produs în Turcia. Toate aceste elemente ar avea un impact asupra comparației prețurilor și, prin urmare, ar trebui luate în considerare. Nu a fost adusă însă nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații, care nu sunt susținute nici de dovezile obținute în cursul anchetei. Potrivit explicațiilor din considerentul 113, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe între diversele tipuri de produs.

               (117)

               Prin urmare, argumentele referitoare la comparațiile de prețuri trebuie respinse.

         4.   Situația economică a industriei din Uniune

   4.1.   Observații generale

               (118)

               În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care au făcut obiectul unor subvenții asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

               (119)

               După cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, pentru determinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune s-a utilizat eșantionarea.

               (120)

               În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în plângere și a datelor provenite de la FEAP și Eurostat. Aceste date au vizat toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor-exportatori din Uniune incluși în eșantion. Aceste date au vizat producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

               (121)

               Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de subvenție.

               (122)

               Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

         4.2.   Indicatorii macroeconomici

   4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

               (123)

               Volumul de producție al industriei din Uniune a fost obținut de la FEAP și de la reclamant. Datele FEAP sunt colectate pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat în fiecare stat membru. Întrucât datele FEAP acopereau doar o parte din perioada de anchetă, acestea au fost completate pe baza estimărilor reclamantului. În plus, deoarece datele FEAP se colectează pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat, precum și pentru a evita contabilizarea dublă, la producția de pește viu din UE s-a adăugat proporția importurilor de pește destinat reprocesării, provenite din toate sursele (aproximativ 20 % din volumul total al importurilor, excluzând produsul afumat, pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion în răspunsurile la chestionar).

               (124)

               Pe baza celor de mai sus, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

                  Tabelul 5

                  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Volumul producției (kg WFE)

                           168 291 314

                           161 896 836

                           151 960 522

                           136 950 842

                              Indice

                              100

                              96

                              90

                              81

                           Capacitatea de producție (kg WFE)

                           220 309 323

                           215 689 275

                           209 607 237

                           183 616 771

                              Indice

                              100

                              98

                              95

                              83

                           Gradul de utilizare a capacității

                           76 %

                           75 %

                           72 %

                           75 %

                              Indice

                              100

                              98

                              95

                              98

                              Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion și ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Eurostat.

               (125)

               În cursul perioadei examinate, producția a scăzut în fiecare an. În perioada de anchetă, producția a scăzut cu 19 % față de anul 2010. Această scădere a fost mai pronunțată decât reducerea consumului înregistrată în cursul perioadei examinate.

               (126)

               Capacitatea de producție a fost estimată prin împărțirea volumului producției la rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (127)

               Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 17 % în cursul perioadei examinate. Constatările din cadrul anchetei indică faptul că o serie de producători din Uniune și-au închis unitățile de producție în cursul perioadei examinate, determinând astfel o reducere a capacității totale de producție a Uniunii.

               (128)

               Rata de utilizare a capacității a producătorilor din Uniune a fost de aproximativ 75 % în perioada examinată, scăzând cu 1 punct procentual între anul 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă.

         4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

               (129)

               Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

                  Tabelul 6

                  Volumul vânzărilor și cota de piață

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (kg WFE)

                           163 321 913

                           156 440 124

                           146 677 898

                           130 729 993

                              Indice

                              100

                              96

                              90

                              80

                           Cota de piață

                           89 %

                           85 %

                           84 %

                           81 %

                              Indice

                              100

                              96

                              95

                              91

                              Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion, Eurostat.

               (130)

               Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost stabilit pe baza volumului producției totale, descris la considerentul 123, prin deducerea vânzărilor la export ale industriei din Uniune.

               (131)

               Volumul vânzărilor la export a fost determinat pe baza datelor Eurostat convertite în kg WFE. Celelalte specii de păstrăv care ar fi putut fi incluse în codurile NC în cauză au fost considerate neglijabile, deoarece nu erau produse în Uniune sau erau produse doar în cantități foarte mici. Prin urmare, s-a considerat că Eurostat a furnizat date suficient de fiabile cu privire la exporturile de păstrăv-curcubeu în cursul perioadei examinate.

               (132)

               Astfel, volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a scăzut în mod constant între anul 2010 și perioada de anchetă, scăderea globală fiind de 20 % în cursul perioadei examinate. Această tendință negativă a fost mai pronunțată decât reducerea consumului total înregistrată în aceeași perioadă, descrisă în considerentul 105.

               (133)

               În consecință, în perioada examinată a scăzut și cota de piață deținută de industria din Uniune, scăderea globală fiind de 8 puncte procentuale în cursul acestei perioade. În același timp, importurile din Turcia au crescut cu 72 %, iar cota de piață corespunzătoare a crescut cu 8 puncte procentuale, potrivit explicațiilor din considerentul 108, ceea ce corespunde cu diminuarea cotei de piață a industriei din Uniune.

         4.2.3.   Creșterea

               (134)

               Consumul la nivelul Uniunii a scăzut din 2011 până la sfârșitul perioadei de anchetă. În pofida scăderii cererii pe piața Uniunii, importurile din Turcia aproape s-au dublat, ceea ce a determinat o creștere a cotei de piață în cursul perioadei examinate. Astfel, industria din Uniune a pierdut o parte din cota sa de piață, iar importurile în cauză au reușit să înregistreze o creștere a cotei de piață în cadrul pieței aflate în regres a Uniunii. În același timp, reducerea volumului de producție al industriei din Uniune a fost mai mare decât contractarea pieței, iar volumul importurilor din Turcia a crescut atât ca valoare absolută, cât și ca valoare relativă.

         4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (135)

               Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 7

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Număr de angajați

                           3 692

                           3 413

                           3 144

                           2 862

                              Indice

                              100

                              92

                              85

                              78

                           Productivitate (kg WFE/angajat)

                           45 578

                           47 431

                           48 332

                           47 847

                              Indice

                              100

                              104

                              106

                              105

                              Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (136)

               Ocuparea forței de muncă în această industrie a Uniunii a fost estimată pe baza volumului producției totale, împărțit la productivitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Având în vedere scăderea volumului producției (tabelul 5), nivelul de ocupare a forței de muncă în industria din Uniune s-a redus cu 22 % în cursul perioadei examinate.

               (137)

               Deoarece gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut într-un ritm mai accelerat decât volumul producției, productivitatea pe angajat estimată, măsurată ca producție exprimată în kg WFE pe angajat, a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

         4.2.5.   Importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii și redresarea în urma practicilor de subvenționare sau de dumping anterioare

               (138)

               Toate marjele de subvenționare sunt net superioare nivelului de minimis. În ceea ce privește importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii asupra industriei din Uniune, ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din Turcia, se poate considera că impactul acesteia nu este neglijabil.

               (139)

               Deoarece aceasta este prima anchetă antisubvenție privind produsul în cauză, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de subvenționare sau de dumping din trecut.

         4.3.   Indicatorii microeconomici

   4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

               (140)

               Prețurile unitare de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

                  Tabelul 8

                  Prețurile de vânzare în Uniune

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Prețurile unitare medii de vânzare practicate față de clienți neafiliați EUR/kg WFE

                           2,76

                           2,91

                           2,89

                           2,95

                              Indice

                              100

                              105

                              105

                              107

                           Costul de producție unitar EUR/kg WFE

                           2,73

                           2,84

                           2,89

                           2,98

                              Indice

                              100

                              104

                              106

                              109

                              Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (141)

               Prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut mai întâi, de la 2,76 EUR pe kg WFE în 2010 la 2,91 EUR în 2011, apoi au scăzut la 2,89 EUR în 2012 și au crescut din nou la 2,95 EUR în perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de vânzare practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Această creștere nu a fost însă suficientă pentru a face față creșterii paralele de 9 % a costului de producție, înregistrată în cursul aceleiași perioade. În consecință, în cursul perioadei de anchetă prețul unitar mediu net de vânzare a scăzut sub nivelul costului de producție.

               (142)

               Costul de producție înregistrat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut de la 2,73 EUR pe kg WFE în 2010 până la 2,84 EUR în 2011. În 2012 s-a observat o creștere mai moderată, costul ajungând la 2,89 EUR. În cursul perioadei de anchetă s-a produs o creștere mai puternică, de până la 2,98 EUR, atunci când costul de producție a depășit prețurile unitare medii de vânzare, producția Uniunii devenind astfel nerentabilă în ansamblu. Cel mai important element al costului de producție este costul hranei (făină și ulei de pește), împreună cu costul energiei și costul icrelor și al puietului, care a crescut în cursul perioadei examinate și care se reflectă astfel în creșterea costului mediu de producție.

         4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

               (143)

               Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 9

                  Costurile medii cu forța de muncă pe angajat

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

                           26 585

                           26 958

                           28 276

                           27 757

                              Indice

                              100

                              101

                              106

                              104

                              Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (144)

               Între anul 2010 și perioada de anchetă, costurile medii cu forța de muncă pe angajat suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 4 %. Această creștere globală înregistrată în cursul perioadei examinate este relativ minoră și în orice caz inferioară creșterii generale a costului forței de muncă (7,5 %) (9) și a ratei inflației (9,6 %) (10) înregistrate în Uniune în cursul aceleiași perioade.

         4.3.3.   Stocurile

               (145)

               Păstrăvul este un produs perisabil care, dacă nu este congelat, are un termen de valabilitate mai scurt de două săptămâni. Întrucât producătorii din Uniune incluși în eșantion nu păstrează stocuri de păstrăv după recoltare și nu congelează cantități semnificative din producție, nivelul stocurilor nu este considerat un indicator relevant pentru stabilirea prejudiciului în cadrul prezentei anchete.

         4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

               (146)

               Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 10

                  Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor)

                           1,1 %

                           2,5 %

                           – 0,1 %

                           – 0,8 %

                              Indice

                              100

                              230

                              – 13

                              – 88

                           Flux de numerar (1 000 EUR)

                           – 1 242

                           2 828

                           1 715

                           – 5 210

                              Indice

                              100

                              428

                              338

                              – 220

                           Investiții (1 000 EUR)

                           3 952

                           4 158

                           4 371

                           10 265

                              Indice

                              100

                              105

                              111

                              260

                           Randamentul investițiilor

                           1,8 %

                           4,3 %

                           – 0,2 %

                           – 1,3 %

                              Indice

                              100

                              238

                              – 13

                              – 74

                              Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (147)

               Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. În 2010 și 2011 rentabilitatea a crescut ușor, dar a rămas la un nivel scăzut, depășind cu puțin pragul de rentabilitate. Situația a continuat să se înrăutățească atât în 2012, când rentabilitatea a devenit negativă, cât și în cursul perioadei de anchetă, când pierderile au crescut și mai mult. Potrivit explicației din considerentul 142, aceasta este o consecință a tendinței ascendente a costului de producție, în condițiile în care industria din Uniune nu a putut majora prețurile în mod corespunzător. Pe parcursul perioadei examinate, o serie de producători din Uniune și-au încetat activitatea.

               (148)

               Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a înregistrat o tendință ascendentă între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior. Între anul 2012 și perioada de anchetă, el s-a redus dramatic, astfel încât fluxul de numerar cumulat al perioadei examinate a fost negativ. În general, tendința negativă a fluxului de numerar urmează tendința descendentă a rentabilității, însă fluxul negativ din 2010 și scăderea substanțială survenită între anul 2012 și perioada de anchetă au fost determinate și de investițiile efectuate ca urmare a eforturilor de consolidare explicate în considerentul 149.

               (149)

               Investițiile au înregistrat doar o creștere ușoară între 2010 și 2012, dar au crescut semnificativ în cursul perioadei de anchetă. Investițiile respective au vizat achiziționarea unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea și/sau consolidarea societăților afiliate, nu înlocuirea unor active existente sau achiziționarea de echipamente suplimentare și/sau noi. Astfel, nivelul maxim al investițiilor observat în perioada de anchetă s-a datorat în primul rând consolidării. Acest lucru este confirmat de faptul că, în cursul perioadei examinate, capacitatea totală de producție a scăzut cu 17 %.

               (150)

               Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică a crescut între 2010 și 2011, dar a rămas la un nivel care depășea cu puțin pragul de rentabilitate. Ulterior randamentul investițiilor s-a redus, devenind negativ în 2012, iar în cursul perioadei de anchetă a continuat să scadă. Această evoluție negativă a fost o consecință a faptului că industria din Uniune nu a putut majora prețurile, în pofida tendinței ascendente a costului de producție.

               (151)

               În ceea ce privește capacitatea de a mobiliza capitaluri, deteriorarea capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a genera lichidități pentru produsul similar le-a degradat situația financiară prin reducerea fondurilor generate la nivel intern. În ceea ce privește eventuala finanțare din partea unor bănci, s-au întâmpinat dificultăți din ce în ce mai mari în obținerea de fonduri bancare. Ancheta a constatat că, în ansamblu, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a deteriorat.

         5.   Concluzie privind prejudiciul

               (152)

               Ancheta a arătat clar în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important. Prejudiciul a constat în special în diminuarea cotei de piață și în scăderea rentabilității. În același timp, importurile produsului în cauză au câștigat cotă de piață și s-a constatat că au produs subcotarea prețurilor industriei din Uniune pe piața Uniunii.

               (153)

               Anumiți indicatori ai prejudiciului, precum prețul unitar de vânzare, costul mediu al forței de muncă pe angajat, productivitatea și investițiile, au evoluat pozitiv. În ceea ce privește prețurile unitare de vânzare, creșterea a fost determinată de creșterea costului de producție. Totuși, această creștere nu a compensat în totalitate creșterea costului unitar, ceea ce a avut ca efect o rentabilitate negativă în 2012. Potrivit explicațiilor de la considerentul 144, creșterea înregistrată de industria din Uniune în privința costului mediu al forței de muncă pe angajat a fost inferioară creșterii generale a costului forței de muncă și ratei inflației în Uniune. Industria din Uniune a fost nevoită să reducă numărul angajaților, ceea ce a determinat o creștere a productivității pe angajat. Creșterea investițiilor s-a produs în principal ca urmare a consolidării și a achiziționării unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea, nu prin înlocuirea activelor existente sau achiziționarea unor echipamente noi.

               (154)

               Majoritatea indicatorilor de prejudiciu au înregistrat tendințe negative. Industria din Uniune a suferit o scădere a rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor. Rentabilitatea și randamentul investițiilor, al căror nivel depășea cu puțin pragul de rentabilitate în 2010 și 2011, au devenit negative în 2012 și au continuat să scadă în cursul perioadei de anchetă. În același timp, volumul producției, capacitatea de producție, ocuparea forței de muncă și cotele de piață s-au redus ca efect al presiunii exercitate de importurile subvenționate.

               (155)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

               (156)

               În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate. Acești factori sunt:

                           (a)

                           importurile din alte țări terțe;

                           (b)

                           rezultatele la export ale industriei din Uniune;

                           (c)

                           evoluția consumului;

                           (d)

                           concurența cu alte specii de pești;

                           (e)

                           sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice;

                           (f)

                           presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori;

                           (g)

                           investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii.

         1.   Efectul importurilor care au făcut obiectul unor subvenții

               (157)

               Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile din Turcia ale produsului în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat volumul și nivelul prețurilor importurilor subvenționate și măsura în care acestea ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

               (158)

               Ancheta a arătat că importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții aproape s-au dublat în cursul perioadei examinate. Acest lucru a determinat o creștere a cotei de piață cu 8 puncte procentuale, de la 9 % în 2010 până la 17 % în perioada de anchetă. Aceasta s-a produs în pofida tendinței descendente a consumului. În același timp, industria din Uniune a pierdut 8 puncte procentuale din cota sa de piață.

               (159)

               Prețurile medii ale importurilor subvenționate au crescut cu 5 % între 2010 și perioada de anchetă. Această creștere a fost determinată de creșterea globală a costului de producție. Cu toate acestea, prețurile importurilor s-au menținut la un nivel semnificativ mai scăzut decât cele ale industriei din Uniune. Importurile care au făcut obiectul unor subvenții au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă de subcotare medie de 9 % în cursul perioadei de anchetă. În același timp, din cauza creșterii importurilor subvenționate de produs în cauză, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii, industria din Uniune nu a putut majora prețurile suficient de mult încât să acopere creșterea costului de producție și, în orice caz, nu putea depăși prețurile importurilor subvenționate din Turcia.

               (160)

               S-a constatat că creșterea importurilor subvenționate din Turcia și creșterea cotei de piață a acestora au coincis în mod clar cu diminuarea cotei de piață suferită de industria din Uniune, cu reducerea volumelor producției, a capacității de producție și a ocupării forței de muncă, precum și cu tendința descendentă înregistrată de profitabilitate, de fluxul de numerar și de randamentul investițiilor. Astfel, s-a considerat că importurile care făceau obiectul unor subvenții au exercitat presiune asupra industriei din Uniune, ceea ce a contribuit ulterior la incapacitatea acesteia de a majora prețurile de vânzare în paralel cu costurile, la diminuarea cotei sale de piață și la deteriorarea globală a situației sale economice și financiare.

               (161)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că deteriorarea situației industriei din Uniune trebuie atribuită creșterii importurilor cu prețuri subvenționate din Turcia și că aceste importuri au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

         2.   Efectele altor factori

   2.1.   Importurile din țări terțe

               (162)

               Volumul importurilor din alte țări terțe (Chile, Norvegia, Bosnia și Herțegovina și altele) a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 11

                  Importurile din țări terțe

                           Țara

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Total pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză

                           Volum (kg WFE)

                           4 412 967

                           5 981 471

                           4 807 938

                           4 370 106

                              Indice

                              100

                              136

                              109

                              99

                           Cotă de piață

                           2,4 %

                           3,3 %

                           2,8 %

                           2,7 %

                              Indice

                              100

                              135

                              115

                              112

                           Preț mediu (EUR/kg WFE)

                           2,63

                           2,85

                           2,80

                           2,94

                              Indice

                              100

                              108

                              106

                              112

                              Sursă: Eurostat.

               (163)

               Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe s-a situat la un nivel scăzut și chiar s-a redus ușor în cursul perioadei examinate. A crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior și a atins în cursul perioadei de anchetă valori ușor mai mici decât cele din 2010, la începutul perioadei examinate. Cota de piață a înregistrat o tendință similară. Aceasta a crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut din nou în 2012 și în perioada de anchetă. În ansamblu, cota de piață a acestor importuri a crescut ușor în cursul perioadei examinate, de la 2,4 % la 2,7 %. În același timp, importurile din Turcia s-au situat la niveluri mult superioare atât din punctul de vedere al volumului, cât și al cotei de piață, și au înregistrat o tendință constant ascendentă.

               (164)

               Prețurile medii ale importurilor au fost în creștere în perioada examinată, crescând în total cu 12 % pe durata acesteia. Prețurile importurilor din alte țări terțe au fost mai mici decât prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, dar mai mari decât prețurile importurilor din Turcia, cu excepția anului 2012, când au fost puțin mai mici.

               (165)

               Având în vedere volumele scăzute și stabile ale importurilor, precum și cotele de piață mici și destul de stabile ale tuturor celorlalte țări terțe și faptul că prețurile acestora au urmat tendința înregistrată de nivelul global al prețurilor din Uniune, Comisia a concluzionat în această etapă că importurile din celelalte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         2.2.   Rezultatele la export ale industriei din Uniune

               (166)

               Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 12

                  Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune

                           2010

                           2011

                           2012

                           Perioada de anchetă

                           Volumul exporturilor (kg WFE)

                           4 969 401

                           5 456 712

                           5 282 624

                           6 220 849

                              Indice

                              100

                              110

                              106

                              125

                           Preț mediu (EUR/kg WFE)

                           4,08

                           4,60

                           4,13

                           4,16

                              Indice

                              100

                              113

                              101

                              102

                              Sursă: Eurostat.

               (167)

               Vânzările la export realizate de industria din Uniune au crescut cu 25 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, principala piață pentru industria din Uniune este însăși piața Uniunii, iar exporturile au reprezentat doar aproximativ 3 % din producția acesteia în perioada 2010-2011 și aproximativ 5 % în perioada de anchetă. Prețurile de vânzare la export practicate de industria din Uniune au fost cu aproximativ 30 % mai mari decât prețurile medii de vânzare pe teritoriul Uniunii, generând prin urmare profituri mai mari decât vânzările pe piața Uniunii.

               (168)

               Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că rezultatele la export ale industriei din Uniune nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         2.3.   Evoluția consumului

               (169)

               Consumul la nivelul Uniunii a rămas stabil între 2010 și 2011 și a scăzut cu 12 % între 2011 și perioada de anchetă, în ansamblu acesta diminuându-se cu 12 %. În contextul unui nivel al consumului aflat în scădere, importurile subvenționate din Turcia au reușit totuși să își mărească cota de piață cu 8 puncte procentuale sau cu 95 %, în timp ce industria din Uniune a pierdut din cota de piață tot 8 puncte procentuale. Prin urmare, pierderea suferită de industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și cota de piață nu poate fi explicată doar prin reducerea globală a consumului. În consecință, creșterea constantă înregistrată pe o piață în scădere de importurile subvenționate vândute la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii a cauzat în mod independent un prejudiciu și, potrivit concluziilor formulate în considerentul 160, a avut un rol determinant.

               (170)

               Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că reducerea consumului ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, dar nu ar putea explica de una singură prejudiciul respectiv; prin urmare, ea nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         2.4.   Concurența cu alte specii de pești

               (171)

               Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de concurența cu alte specii de pești, precum pangasius, păstrăvul mare și somonul.

               (172)

               Cu privire la pangasius, importurile au scăzut cu aproximativ 24 % în cursul perioadei examinate. Acest lucru contrastează cu creșterea înregistrată de importurile produsului în cauză în aceeași perioadă.

               (173)

               În ceea ce privește celelalte specii de pești, se remarcă faptul că, potrivit informațiilor disponibile, și anume un studiu accesibil publicului realizat de Fødevareøkonomisk Institut din cadrul Universității din Copenhaga (11), păstrăvul mare și somonul sunt produse substituibile care concurează pe același segment de piață. Spre deosebire de acestea, păstrăvul care face obiectul prezentei anchete se comercializează în segmente de piață diferite și nu există o corelație directă între prețul păstrăvului mare sau al somonului și prețul păstrăvului care face obiectul prezentei anchete.

               (174)

               Pe baza celor de mai sus, aceste argumente trebuie respinse.

               (175)

               Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că concurența cu alte specii de pești nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         2.5.   Sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice

               (176)

               Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de sarcinile administrative și de reglementare, precum și de obligația de a utiliza anumite zone geografice pentru acvacultură.

               (177)

               Presupusa legătură de cauzalitate dintre prejudiciu și respectivele cerințe administrative și de reglementare nu a fost fundamentată. În special, nu s-a demonstrat în ce fel s-ar fi schimbat cadrul administrativ și de reglementare, incluzând limitările geografice cu privire la zonele disponibile pentru acvacultură, în cursul perioadei examinate, astfel încât să poată cauza prejudiciul. În fapt, elementele menționate sunt simple caracteristici ale mediului economic și de reglementare global al sectorului acvaculturii din Uniune și nu pot explica degradarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Prin urmare, acest argument trebuie respins.

               (178)

               Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele sarcini administrative și de reglementare și limitările geografice nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         2.6.   Presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori

               (179)

               Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că marii distribuitori din Uniune dețin o mare putere de negociere și că eventualul prejudiciu suferit de producătorii din Uniune a fost determinat de presiunea exercitată asupra prețurilor de către acești distribuitori, nu de importurile din Turcia.

               (180)

               Niciunul dintre marii distribuitori nu s-a oferit să coopereze în prezenta anchetă. În orice caz, prețurile importurilor din Turcia au făcut obiectul unor subvenții și s-au aflat la un nivel inferior prețurilor practicate de industria din Uniune pe tot parcursul perioadei examinate. În cursul perioadei de anchetă, marjele de subcotare s-au situat între 5 % și 18 %. În acest scenariu, presupusa presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu ar putea explica, în niciun caz, deteriorarea economică și financiară globală și, în special, diminuarea cotei de piață și nu ar fi putut contribui decât în mică măsură sau deloc la prejudiciul suferit.

               (181)

               Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că eventuala presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu putea afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         2.7.   Investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii

               (182)

               Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că rezultatele în scădere înregistrate de cel puțin o parte a producătorilor din Uniune au fost determinate de investițiile excesive, și nu de importurile din Turcia. Aceeași parte a susținut, de asemenea, că scăderea înregistrată de industria din Uniune în ceea ce privește rentabilitatea a fost determinată în parte de creșterea cheltuielilor financiare, de fluctuațiile cursului de schimb și de costurile suportate ca urmare a litigiilor.

               (183)

               Argumentele referitoare la presupusele investiții excesive și la costurile suportate ca urmare a litigiilor nu au fost fundamentate. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact important asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (184)

               Argumentele referitoare la creșterea cheltuielilor financiare și la fluctuațiile cursului de schimb nu au fost nici detaliate, nici fundamentate în vreun fel. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

               (185)

               Prin urmare, acest argument trebuie respins.

               (186)

               Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele investiții excesive, cheltuieli financiare, fluctuații ale cursului de schimb și pierderi extraordinare nu au contribuit la prejudiciul suferit și nu puteau afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

         3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

               (187)

               Analiza de mai sus a demonstrat că s-a înregistrat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață aferente importurilor subvenționate din țara în cauză. Creșterea acestor importuri la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare ale Uniunii a condus la deteriorarea situației industriei din Uniune. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că importurile din Turcia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

               (188)

               Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din alte țări terțe, rezultatele la export ale industriei din Uniune, concurența cu alte specii de pești, sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice, investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește alți factori, precum evoluția consumului la nivelul Uniunii și presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori, este posibil ca aceștia să fi contribuit la prejudiciul suferit, dar nu pot afecta legătura de cauzalitate stabilită între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.

               (189)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că prejudiciul important adus industriei din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și că niciun alt factor nu a afectat această legătură de cauzalitate. Prejudiciul constă în special în scăderea producției și a capacității de producție, a volumului vânzărilor, a cotei de piață, a ocupării forței de muncă, precum și în profitul și randamentul negativ al investițiilor în cursul perioadei examinate.

         F.   INTERESUL UNIUNII

               (190)

               În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii faptului că există o subvenționare prejudiciabilă, adoptarea unor măsuri în cazul de față nu este în interesul Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv a intereselor industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

         1.   Interesul industriei din Uniune

               (191)

               Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din Turcia care au făcut obiectul unor subvenții.

               (192)

               Instituirea unor măsuri ar restabili concurența loială pe piață. Tendința descendentă înregistrată de industria din Uniune conform indicatorilor de performanță financiară este consecința dificultății acesteia de a concura cu importurile subvenționate provenite din țara în cauză. Prin urmare, instituirea unor taxe compensatorii ar permite industriei din Uniune să majoreze prețurile pentru a-și acoperi costul de producție, crescându-și astfel cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă și producția și îmbunătățindu-și indicatorii de performanță financiară precum rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor.

               (193)

               În cazul în care nu s-ar institui măsuri, este foarte posibil ca presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile din Turcia să continue, producând și alte efecte negative asupra rentabilității industriei din Uniune. Această nouă scădere a performanței ar conduce în cele din urmă la noi reduceri ale producției și la închiderea mai multor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune.

               (194)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că măsurile compensatorii sunt în interesul industriei din Uniune.

         2.   Interesul importatorilor neafiliați

               (195)

               În avizul de deschidere, Comisia a invitat importatorii și asociațiile lor reprezentative să se facă cunoscuți. Potrivit precizărilor din considerentul 12, s-au prezentat trei societăți, răspunzând la formularul de eșantionare pentru importatori neafiliați. În consecință, tuturor celor trei societăți care s-au făcut cunoscute li s-au trimis chestionare, dar numai una dintre acestea a răspuns. Din răspuns a reieșit că, deși partea respectivă importase o cantitate foarte mică de păstrăv în cursul perioadei de anchetă, aceasta nu era în mod obișnuit un importator de păstrăv, ci de alte produse din pește. Cantitatea de păstrăv importată de societatea respectivă nu era suficientă pentru a fi considerată reprezentativă în ansamblu.

               (196)

               Ulterior s-a mai făcut cunoscut un importator, fără a răspunde totuși la chestionar. Acesta a susținut că instituirea unor taxe la păstrăvul din Turcia ar determina întreruperea activităților sale de import, dar nu a oferit detalii asupra celor susținute și nu a furnizat informații relevante pentru evaluarea eventualului impact asupra activităților sale comerciale, precum rentabilitatea, prețurile de import și de revânzare.

               (197)

               Nu se poate nega faptul că importatorii neafiliați vor fi afectați de instituirea unor taxe compensatorii, dar scopul acestor taxe este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii. Există și alte surse de aprovizionare, iar importatorii din Uniune ar trebui să aibă posibilitatea de a-și schimba sursele de aprovizionare ca urmare a instituirii taxelor. În ansamblu, ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune.

               (198)

               Prin prisma celor de mai sus și în absența altor date de la importatorii/comercianții neafiliați, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar avea în general un efect advers semnificativ asupra importatorilor/comercianților neafiliați.

         3.   Interesul utilizatorilor, al consumatorilor și al furnizorilor

               (199)

               În avizul de deschidere, Comisia a invitat utilizatorii, asociațiile lor reprezentative și organizațiile reprezentative ale consumatorilor să se facă cunoscute. În plus, Comisia a contactat toate părțile relevante cunoscute, însă niciuna dintre acestea nu s-a prezentat.

               (200)

               După expirarea termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere s-au făcut cunoscute două părți, care au afirmat că sunt furnizori de utilaje pentru producătorii/operatorii din sectorul prelucrării păstrăvului din Turcia.

               (201)

               Una dintre cele două părți a susținut că instituirea taxelor ar conduce la creșterea prețurilor plătite de consumatorii finali. Totuși, partea respectivă nu și-a fundamentat afirmația. Ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra consumatorilor finali. Potrivit celor menționate, organizațiile consumatorilor nu au cooperat și nu au furnizat informații pe baza cărora să poată fi evaluat în amănunt impactul măsurilor. În orice caz, chiar dacă este posibil ca taxele compensatorii să influențeze prețurile de import, această potențială majorare de preț poate fi absorbită cel puțin parțial de lanțul de distribuție, astfel încât să nu fie resimțită ca semnificativă la nivelul consumatorului final.

               (202)

               În plus, scopul taxelor compensatorii este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii, nu de a restricționa importurile de produse cu prețuri corecte în Uniune.

               (203)

               Având în vedere cele de mai sus, precum și necooperarea utilizatorilor și a organizațiilor consumatorilor în cadrul anchetei și, în special, nivelul măsurilor, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar produce în general efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor, consumatorilor sau furnizorilor.

         4.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (204)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu există motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea unor măsuri în cazul importurilor din Turcia al produsului în cauză nu este în interesul Uniunii.

         G.   MĂSURI COMPENSATORII PROVIZORII

               (205)

               Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii care să împiedice agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții.

         1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

               (206)

               Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

               (207)

               Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină, la vânzarea produsului similar pe piața Uniunii, același profit înainte de impozitare pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții.

               (208)

               Importurile din Turcia au început să înregistreze creșteri semnificative de cantitate îndeosebi în 2008, adică înainte de perioada examinată. Prin urmare, rentabilitatea atinsă de industria din Uniune în 2010, la începutul perioadei examinate, nu a fost considerată reprezentativă. Întrucât înainte de 2008 presiunea importurilor din Turcia pe piața Uniunii nu era substanțială, s-a considerat că marjele de profit realizate înainte de acest an ar fi rezonabile. Potrivit celor afirmate în plângere, în 2006 și 2007 industria daneză a păstrăvului a realizat o marjă de profit care, în medie, a atins și a depășit nivelul de 12 %. Astfel, pe baza celor de mai sus, s-a considerat în această etapă că o marjă de profit de 12 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel adecvat, pe care industria din Uniune s-ar putea aștepta să îl obțină în lipsa unei subvenționări prejudiciabile.

               (209)

               Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că profitul-țintă ar trebui să fie mai mic de 12 %, din următoarele motive: (i) în cadrul anchetelor anterioare (referitoare la somon și la păstrăvul-curcubeu mare), profiturile-țintă utilizate au fost mai mici; (ii) marja reală de profit obținută de industria din Uniune la începutul perioadei examinate a fost, de asemenea, mai mică; și (iii) marja de profit de 12 % se referă exclusiv la industria daneză a păstrăvului, nu la industria din Uniune în ansamblu și, prin urmare, nu este reprezentativă. În sfârșit, producătorul-exportator a mai susținut că ar trebui utilizată o marjă de profit de 3 %, aceasta fiind comparabilă cu marja medie de profit a industriei alimentare în ansamblu.

               (210)

               În primul rând, în ceea ce privește comparația cu anchetele referitoare la păstrăvul mare și la somon, ar trebui precizat că fiecare anchetă trebuie să formuleze concluzii pe baza datelor aplicabile în cazul său. În cazul de față, în dosarul prezentei anchete au fost disponibile informații considerate rezonabile, care au fost prin urmare utilizate.

               (211)

               În al doilea rând, profitul-țintă la vânzările produsului similar pe piața Uniunii ar trebui să fie stabilit la nivelul pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții. Având în vedere faptul că, în cursul perioadei examinate și chiar și înainte de aceasta, erau prezente în cantități substanțiale importuri care făceau obiectul unor subvenții, nu se poate considera că existau condiții normale de concurență. Nivelul de profit de 12 % a fost obținut în absența unor importuri substanțiale din Turcia pe piața Uniunii și de aceea a fost considerat, în această etapă, un profit-țintă rezonabil în împrejurările cazului de față.

               (212)

               În al treilea rând, industria daneză a păstrăvului a fost considerată suficient de reprezentativă pentru piața Uniunii deoarece Danemarca este una dintre principalele țări producătoare de păstrăv din Uniune. În absența altor informații în această etapă, industria daneză a păstrăvului a fost utilizată pentru stabilirea nivelului profitului-țintă.

               (213)

               În sfârșit, afirmația potrivit căreia marja generală de profit a industriei alimentare atinge un nivel mult mai scăzut nu este fundamentată. Comisia a considerat că, în orice caz, marja de profit realizată de industria daneză a păstrăvului reflectă probabil mai bine specificitățile acestei industrii și, prin urmare, este mai adecvată. În fond, industria alimentară este compusă din diverse subcategorii care aparțin unor segmente de piață diferite și care sunt supuse unor condiții de piață diferite, care nu sunt neapărat aplicabile și industriei păstrăvului.

               (214)

               Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că este rezonabil să se utilizeze un profit-țintă de 12 % din cifra de afaceri.

               (215)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin scăderea din prețurile de vânzare în Uniune a marjei reale de profit obținute în cursul perioadei de anchetă și înlocuirea acesteia cu o marjă de profit de 12 %.

               (216)

               În continuare, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

               (217)

               Nivelul de eliminare a prejudiciului este definit în același mod pentru „societățile enumerate în anexa I” și pentru „toate celelalte societăți”, constând în marja de subvenție aplicată acestor societăți (a se vedea considerentele 96 și 97).

         2.   Măsuri provizorii

               (218)

               Ar trebui instituite taxe compensatorii la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) viu cântărind cel mult 1,2 kg pe bucată, sau proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg sau fără cap sau sub formă de fileuri, originar din Turcia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici menționată la articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de subvenție. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de subvenție.

               (219)

               Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor compensatorii provizorii, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:

                           Societate

                           Marjă de subvenție

                           Marjă de prejudiciu

                           Taxă compensatorie

                           GMS

                           7,0 %

                           27 %

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,7 %

                           41 %

                           9,7 %

                           Özpekler

                           7,1 %

                           26 %

                           7,1 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

                           20 %

                           9,5 %

                           Alte societăți cooperante

                           8,2 %

                           26 %

                           8,2 %

                           Toate celelalte societăți

                           9,7 %

                           41 %

                           9,7 %

               (220)

               Măsurile compensatorii de mai sus se stabilesc sub formă de taxe ad valorem, adică proporționale cu valoarea importului.

               (221)

               Nivelurile individuale ale taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor acestei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză provenit din țara în cauză și realizat de entitățile juridice menționate.

               (222)

               Importurile de produs în cauză realizat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale.

               (223)

               O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Solicitarea trebuie să fie adresată Comisiei (12) și să conțină toate informațiile relevante care demonstrează că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, se va publica un aviz de informare cu privire la schimbarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               (224)

               Pentru a minimiza riscurile de eludare generate de diferențele dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale care să asigure aplicarea taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa II. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

               (225)

               Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor compensatorii, taxa reziduală stabilită pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.

         H.   DISPOZIȚII FINALE

               (226)

               În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen-limită stabilit.

               (227)

               Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă compensatorie provizorie la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):

               —

               viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

               —

               proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:

                           —

                           sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

                           —

                           fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau

                           —

                           sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,

         care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) și care provine din Turcia.
   (2)   Nivelul taxei compensatorii provizorii aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și realizat de societățile menționate în continuare se stabilește după cum urmează:

               Societate

               Taxă compensatorie provizorie

               Cod adițional TARIC

                           —

                           Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști

                           —

                           Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști

                           —

                           GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

                           —

                           Gümüșdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AȘ

                           —

                           Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști

                           —

                           Hakan Komandit Șirketi

                           —

                           İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști

                           —

                           Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști

                           —

                           Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

               7,0 %

               B964

               BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AȘ

               9,7 %

               B965

               Özpekler İnșaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Șirketi

               7,1 %

               B966

               Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AȘ

               9,5 %

               B967

               Societățile enumerate în anexa I

               8,2 %

               Toate celelalte societăți

               9,7 %

               B999

         (3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.
   (4)   În lipsa unor dispoziții contrare, în materie de taxe vamale se aplică dispozițiile relevante în vigoare.
   Articolul 2
   (1)   Fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
   (2)   În temeiul articolului 31 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 1 se aplică pe o perioadă de patru luni.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 29 octombrie 2014.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

      (2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO C 44, 15.2.2014, p. 9).

      (3)  JO C 297, 4.9.2014, p. 23.

      (4)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO C 44, 15.2.2014, p. 18).

      (5)  Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de păstrăvi-curcubeu mari originare din Norvegia și din Insulele Feroe (JO L 72, 11.3.2004, p. 23).

      (6)  Regulamentul (CE) nr. 628/2005 al Comisiei din 22 aprilie 2005 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de somon de crescătorie originar din Norvegia (JO L 104, 23.4.2005, p. 5) și Regulamentul (CE) nr. 85/2006 al Consiliului din 17 ianuarie 2006 de instituire a dreptului antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importul de somon de crescătorie originar din Norvegia (JO L 15, 20.1.2006, p. 1).

      (7)  Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de păstrăvi-curcubeu mari originare din Norvegia și din Insulele Feroe (JO L 72, 11.3.2004, p. 23).

      (8)  Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură; Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei din Turcia; Asociația din Sectorul Peștelui și Fructelor de Mare din Turcia.

      (9)  Eurostat: Indicele costului forței de muncă în UE-28, valoare nominală — date trimestriale (NACE Rev. 2).

      (10)  Eurostat: IAPC în UE-28 — rata inflației — rata de variație medie anuală cumulată ( %) în perioada 2010-2013.

      (11)  Nielsen, M., Jensen, C. L., Nielsen, R., Petersen, C. S. și Ravensbeck, L. (2008). Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel. København: Museum Tusculanum. (Rapport/Fødevareøkonomisk Institut; Nr. 198). http://curis.ku.dk/ws/files/44694071/Rapport_198.pdf

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

      ANEXA I
      Producători-exportatori cooperanți din Turcia care nu au fost incluși în eșantion și care nu au beneficiat de examinare individuală:

                  Denumire

                  Cod adițional TARIC

                  Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ș.

                  B968

                  Ada Su Ürünleri Turizm İnșaat ve Ticaret Ltd. Ști.

                  B969

                  Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ș.

                  B970

                  Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Ști.

                  B971

                  Alba Su Ürünleri A.Ș.

                  B972

                  Alfam Su Ürünleri A.Ș.

                  B973

                  Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ș.

                  B974

                  Alka Su Ürünleri A.Ș.

                  B975

                  Azer Altin Su Ürünleri

                  B976

                  Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ș.

                  B977

                  Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ș

                  B978

                  Çirçir Su Ürünleri Ltd. Ști.

                  B979

                  Ipaș Su Ürünleri A.Ș.

                  B980

                  Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Ști.

                  B981

                  Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Ști.

                  B982

                  Miray Su Ürünleri

                  B983

                  Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Ști.

                  B984

                  Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ș.

                  B985

                  Tai Su Ürünleri Ltd. Ști.

                  B986

                  TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ș.

                  B987

                  Ugurlu Balık A.Ș.

                  B988

                  Yașar Dıș Tic. A.Ș.

                  B989

      ANEXA II
      Atunci când se eliberează factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (4), aceasta trebuie să conțină următoarele:

                  1.

                  Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.

                  2.

                  Următoarea declarație:
                  „Eu, subsemnatul, certific faptul că păstrăvii-curcubeu vânduți pentru export în Uniunea Europeană care fac obiectul prezentei facturi au fost produși de către (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Turcia. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

                  3.

                  Data și semnătura reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.