title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/94 al Comisiei din 19 ianuarie 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de gluconat de sodiu originar din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

text:
               20.1.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 16/3

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/94 AL COMISIEI
   din 19 ianuarie 2017
   de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de gluconat de sodiu originar din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.1.   Măsuri în vigoare

               (1)

               Ca urmare a unei anchete antidumping („ancheta inițială”), Consiliul, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 965/2010 al Consiliului (2), a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de gluconat de sodiu având numărul CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 și numărul de înregistrare CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 16 00 (cod TARIC 2918160010) („gluconat de sodiu”) și originar din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țara în cauză”).

               (2)

               Măsurile inițiale au luat forma unei taxe ad valorem stabilită la 53,2 %, cu excepția Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) și Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %).

         1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

               (3)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor existente, Comisia a primit, la 1 iulie 2015, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (4).

               (4)

               Cererea a fost depusă de către cei doi producători din Uniune, Jungbunzlauer SA și Roquette Italia S.p.A. (denumiți în continuare „solicitanții”).

               (5)

               Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar avea ca rezultat probabil o continuare a dumpingului și o continuare sau reapariție a prejudiciului pentru industria din Uniune.

         1.3.   Deschiderea procedurii

               (6)

               La 27 octombrie 2015, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o anchetă antidumping privind importurile în Uniune de gluconat de sodiu originar din RPC, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din țările care nu sunt membre ale Comunității Europene. Aceasta a publicat un aviz de deschidere („avizul de deschidere”) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (5).

         1.4.   Țara analogă

               (7)

               Comisia a indicat în avizul de deschidere că intenționa să utilizeze Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „SUA”) ca țară terță care are economie de piață („piața analogă”), la fel ca în ancheta inițială, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a invitat părțile să prezinte observații privind caracterul adecvat al acestei alegeri. Niciuna dintre părți nu a prezentat vreo observație.

               (8)

               Comisia a solicitat informații referitoare la producătorii de gluconat de sodiu din alte țări analoge potențiale și a contactat Canada, India, Japonia, Pakistan, Serbia, Africa de Sud, Coreea de Sud, Elveția și SUA invitând toți producătorii cunoscuți de gluconat de sodiu din țările respective să furnizeze informațiile necesare. O societate din Canada a răspuns precizând că nu era producător, ci comerciant de gluconat de sodiu. Un singur producător american a prezentat un răspuns la chestionar și a acceptat o vizită de verificare.

         1.5.   Părțile interesate

               (9)

               În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific producătorii din Uniune cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

               (10)

               Părților interesate li s-a acordat ocazia de a își face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. De asemenea, părților interesate li s-a acordat ocazia de a își prezenta observațiile cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

         (a)
         Eșantionarea

               (11)

               În avizul său de deschidere, Comisia a declarat că ar putea eșantiona părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

      Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

               (12)

               Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

               (13)

               Doar un singur producător-exportator din țara în cauză a furnizat informațiile solicitate și a acceptat să fie inclus în eșantion. Prin urmare, eșantionarea nu a fost necesară.

      Eșantionarea importatorilor

               (14)

               Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat unui număr de patru importatori neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

               (15)

               Doi importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul lor mic, Comisia a decis că nu este necesară constituirea eșantionului.

         (b)
         Răspunsurile la chestionar

               (16)

               Comisia a trimis chestionare către doi producători din Uniune, doi importatori neafiliați, opt utilizatori cunoscuți, 10 angrosiști, producătorul-exportator chinez care și-a manifestat interesul în timpul exercițiului de eșantionare și un producător din SUA, care a fost considerată ca piața analogă.

               (17)

               S-au primit răspunsuri la chestionar de la doi producători din Uniune, doi importatori neafiliați, un utilizator, cinci angrosiști, producătorul-exportator chinez și producătorul de pe piața analogă.

         (c)
         Vizitele de verificare

               (18)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:

                           Producători din Uniune

                                       —

                                       Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Franța și o societate afiliată;

                                       —

                                       Roquette Italy S.p.A., Cassano Spinola, Italia;

                           Importatori

                                       —

                                       Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Regatul Unit;

                                       —

                                       Norkem Limited, Knutsford, Regatul Unit;

                           Producător-exportator din RPC

                                       —

                                       Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (denumită în continuare „SKB”), orașul Rizhao, provincia Shandong, RPC;

                           Producător din țara analogă

                                       —

                                       PMP Fermentation Products, Inc., Peoria, Statele Unite.

         1.6.   Perioada anchetei și perioada examinată

               (19)

               Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2014 și 30 septembrie 2015 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).

         2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   2.1.   Produsul în cauză

               (20)

               Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este gluconatul de sodiu în stare uscată având numărul CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 și numărul de înregistrare CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, originar din RPC (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” sau „gluconatul de sodiu”) și încadrat în prezent la codul NC ex 2918 16 00 (cod TARIC 2918160010).

               (21)

               Gluconatul de sodiu în stare uscată se utilizează în principal în industria construcțiilor ca întârzietor de priză și plastifiant al betonului și în alte sectoare, cum ar fi tratamentul de suprafață al metalelor (îndepărtarea ruginii, a oxizilor și a grăsimilor), precum și la curățarea sticlelor și a echipamentului industrial. Produsul poate fi utilizat, de asemenea, în industria alimentară și farmaceutică.

               (22)

               Produsul în cauză cuprinde mai multe tipuri, definite în chestionar ca numere de control al produsului („NCP”). Fiecare NCP ia în considerare puritatea, dimensiunea particulelor și ambalajul, astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială.

         2.2.   Produsul similar

               (23)

               Ancheta a arătat că gluconatul de sodiu în stare uscată produs și vândut de industria din Uniune în cadrul Uniunii, gluconatul de sodiu în stare uscată produs și vândut pe piața internă din SUA, care a reprezentat țara analogă, astfel cum s-a explicat în considerentele 60-62, precum și gluconatul de sodiu în stare uscată produs și vândut pe piața internă din China și gluconatul de sodiu în stare uscată produs în China și vândut în Uniune prezintă, în fond, aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și sunt destinate acelorași utilizări.

               (24)

               Prin urmare, concluzia Comisiei a fost că aceste produse sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         3.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI

   3.1.   Observații preliminare

               (25)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.

               (26)

               Astfel cum se menționează mai sus în considerentul 13, un singur producător-exportator chinez a cooperat în cadrul prezentei anchete. Societatea respectivă a realizat totalitatea exporturilor de gluconat de sodiu din RPC în Uniune în cursul PAR. Prin urmare, Comisia a considerat că dispune de informații suficiente pentru evaluarea prețului de export și a marjei de dumping în cursul PAR (secțiunea 3.2).

               (27)

               Cu toate acestea, respectivul producător-exportator a reprezentat doar între 2 % și 7 % din capacitatea totală de producție și numai între 5 % și 10 % din producția totală de gluconat de sodiu din RPC. În plus, exporturile sale către țări terțe au variat doar între 23 % și 28 % din totalul exporturilor din RPC către țări terțe în cursul PAR (ponderea exactă a singurului producător-exportator chinez care a cooperat în capacitatea totală de producție din China, producția totală și totalul exporturilor nu poate fi dezvăluită din motive de confidențialitate). Prin urmare și având în vedere că niciunul dintre ceilalți producători chinezi de gluconat de sodiu din RPC nu a cooperat, Comisia a considerat că nu dispune de informații suficiente pentru examinarea probabilității continuării sau reapariției dumpingului, ceea ce a impus recurgerea la informațiile disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pentru a evalua evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor (secțiunea 3.3).

               (28)

               Autoritățile chineze au fost informate în mod corespunzător că, din cauza slabei cooperări a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia poate aplica articolul 18 din regulamentul de bază. Nu s-a primit nicio observație cu privire la acest aspect.

               (29)

               Prin urmare, constatările din secțiunea 3.3 au fost stabilite pe baza datelor disponibile. În acest scop, au fost utilizate informațiile furnizate de către producătorul-exportator care a cooperat, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, informațiile furnizate de către solicitanți, statisticile Eurostat, datele colectate de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6)”] și informațiile disponibile în mod public pe internet (6). În ceea ce privește baza de date statistice a Chinei privind exporturile, structura de codificare pentru gluconatul de sodiu cuprindea alte produse care nu fac obiectul prezentei anchete, prin urmare, volumul de gluconat de sodiu nu a putut fi identificat în mod separat în baza de date. Prin urmare, această sursă de informații nu a putut fi utilizată.

         3.2.   Dumpingul în Uniune în perioada anchetei de reexaminare

   3.2.1.   Valoarea normală

               (30)

               În cadrul anchetei inițiale, s-a acordat TEP singurului producător-exportator chinez care a cooperat în cadrul prezentei anchete (Shandong Kaison Biochemicals sau „SKB”). Prin urmare, determinarea valorii normale pentru acest producător-exportator s-a bazat pe datele proprii cu privire la producție și vânzări.

               (31)

               Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru producătorul-exportator care a cooperat a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă a produsului similar către clienți independenți de pe piața internă a producătorului-exportator a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune în cursul PAR. Prin urmare, volumul total de vânzări al producătorului-exportator care a cooperat al produsului similar pe piața internă a fost reprezentativ.

               (32)

               Comisia a identificat ulterior tipurile de produse vândute pe piața internă identice sau comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune.

               (33)

               Comisia a examinat în continuare dacă vânzările pe piața internă de către producătorul-exportator care a cooperat pe piața internă pentru fiecare tip de produs, astfel cum se menționează în considerentul 22, identic sau comparabil cu un anumit tip de produs vândut la export către Uniune, au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor pe piața internă de acel tip de produs către clienți independenți în cursul PAR reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune. Comisia a stabilit că pentru un tip de produs nu au existat vânzări pe piața internă datorită diferenței de ambalare, în timp ce pentru celelalte tipuri de produse vânzările pe piața internă au fost reprezentative.

               (34)

               Ulterior, Comisia a definit proporția de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs în cursul PAR, pentru a decide dacă să utilizeze vânzările interne reale pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

               (35)

               Valoarea normală se bazează pe prețul intern real pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă aceste vânzări sunt sau nu profitabile, în cazul în care:

                           (a)

                           volumul vânzărilor acestui tip de produs, vândut la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor acestui tip de produs; și

                           (b)

                           prețul de vânzare mediu ponderat al acestui tip de produs este egal sau mai mare decât costul unitar de producție.

               (36)

               În cazul de față, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale acestui tip de produs în cursul PAR.

               (37)

               Valoarea normală este prețul intern real pentru fiecare tip de produs numai pentru vânzările interne profitabile ale tipurilor de produse în cursul PAR, în cazul în care:

                           (a)

                           volumul vânzărilor profitabile ale tipului de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor acestui tip de produs; sau

                           (b)

                           prețul mediu ponderat al acestui tip de produs este mai mic decât costul unitar de producție.

               (38)

               Analiza vânzărilor pe piața internă a arătat că între 18 % și 23 % din totalul vânzărilor pe piața internă au fost profitabile și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție. În consecință, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată exclusiv a vânzărilor profitabile.

               (39)

               Pentru un tip de produs fără vânzări interne în cadrul operațiunilor comerciale normale, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

               (40)

               Valoarea normală a fost calculată prin adăugarea la costul mediu de producție al produsului similar al producătorului-exportator care a cooperat în cursul PAR a următoarelor elemente:

                           (a)

                           sumele medii ponderate aferente cheltuielilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale, suportate de către producătorul-exportator care a cooperat pentru vânzările interne ale produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul PAR; și

                           (b)

                           profitul mediu ponderat realizat de către producătorul-exportator care a cooperat din vânzările interne ale produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul PAR.

         3.2.2.   Prețul de export

               (41)

               Singurul producător-exportator care a cooperat a exportat în Uniune direct către clienți independenți. Prin urmare, prețul de export a fost prețul efectiv plătit sau de plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta a fost vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

         3.2.3.   Comparația

               (42)

               Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivel franco fabrică.

               (43)

               În cazul în care acest lucru este justificat de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export la diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru manipularea, încărcarea și cheltuielile auxiliare în țara în cauză, costurile de transport (piața internă și transport maritim), costurile de asigurare, costurile de ambalare, costurile de credit și TVA nerambursabil.

         3.2.4.   Marjă de dumping

               (44)

               Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

               (45)

               Pe această bază, marja de dumping medie ponderată stabilită, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 2,6 % în cursul PAR. Nivelul acestei marje de dumping ar trebui analizat în corelație cu faptul că, în cursul PAR, exporturile din RPC către piața Uniunii au fost efectuate doar de către singurul producător-exportator chinez căruia i s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, astfel cum se explică în considerentele 26-30.

         3.3.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

               (46)

               Ca urmare a constatării dumpingului în cursul PAR, Comisia a analizat dacă există probabilitatea de continuare a dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată în RPC, evoluția cererii în RPC, exporturile din RPC către alte țări terțe, marja de dumping a exporturilor chineze în alte țări terțe, precum și atractivitatea pieței Uniunii.

               (47)

               Astfel cum s-a menționat în considerentele 27-29, un singur producător-exportator din RPC a cooperat. Prin urmare, constatările din secțiunile de mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În această privință, Comisia a utilizat informațiile furnizate de către producătorul-exportator care a cooperat, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, informațiile furnizate de către solicitanți, statisticile Eurostat, datele colectate de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6)”] și informațiile disponibile în mod public pe internet, astfel cum se explică în considerentul 29.

               (48)

               Se reamintește faptul că, în cursul perioadei examinate a anchetei inițiale, volumul importurilor a crescut cu 77 %, ceea ce corespunde în termeni absoluți unei creșteri de 1 774 de tone (de la 2 291 de tone în 2005 la 4 095 de tone în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale). Cota de piață corespunzătoare a Chinei a crescut de la 12,8 % la un nivel de 24,9 % la sfârșitul perioadei de anchetă a anchetei inițiale, înainte de instituirea măsurilor.

         3.3.1.   Capacitate de producție, capacitate neutilizată și evoluția cererii în RPC

               (49)

               Capacitatea de producție a singurului exportator chinez care a cooperat a fost de trei ori mai mare decât consumul din Uniune în cursul PAR. Rata de utilizare a capacității a fost cuprinsă între 75 % și 80 %. Prin urmare, capacitatea neutilizată doar a acestei societăți reprezintă mai mult de jumătate din consumul Uniunii.

               (50)

               În plus, pe baza informațiilor prezentate în cerere și verificate prin comparație cu informațiile de interes public disponibile menționate în considerentul 29, gluconatul de sodiu este fabricat de 40 de producători din RPC, cu o capacitate totală de producție cuprinsă între 1 000 000 și 1 200 000 de tone în 2014, ceea ce a reprezentat o creștere cu circa 50 % față de 2010. În 2014, producătorii din China au utilizat doar aproximativ jumătate din capacitate, întrucât au produs numai în jur de 550 000 de tone.

               (51)

               În conformitate cu cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, cererea Chinei pe piața internă a fost estimată între 400 000-500 000 de tone în 2014, ceea ce lasă o capacitate de aproximativ 600 000-700 000 de tone disponibile pentru export. Consumul din Uniune a fost între 16 000-22 000 de tone în cursul PAR, ceea ce înseamnă că capacitatea neutilizată în RPC este de aproximativ 30 de ori mai mare decât consumul de gluconat de sodiu din Uniune.

               (52)

               Cererea de gluconat de sodiu din RPC este determinată în mare măsură de industria construcțiilor. Industria construcțiilor îl utilizează ca aditiv pentru beton produs din gluconat de sodiu. Nu este exclus faptul că, în cadrul perspectivei creșterii industriei construcțiilor în RPC, consumul de gluconat de sodiu pe piața internă chineză ar putea crește. Cu toate acestea, capacitatea neutilizată din RPC depășește în mod semnificativ consumul din Uniune, prin urmare, inclusiv în perspectiva unui consum intern în creștere în RPC, este probabil ca respectiva capacitate neutilizată să rămână în continuare semnificativă, cu un mare potențial pentru export către piața Uniunii.

         3.3.2.   Volumul exporturilor și prețurile către alte țări terțe

               (53)

               Din motivele expuse în considerentul 29, baza de date chineză nu a putut fi utilizată pentru a analiza exporturile de gluconat de sodiu din China către alte țări terțe.

               (54)

               Pe baza informațiilor prezentate în cerere, ajustate după caz și verificate prin comparație cu informațiile de interes public disponibile, astfel cum se descrie în considerentul 29, s-a stabilit că volumul exporturilor din China către alte țări terțe a crescut în ansamblu cu aproximativ 45 % între 2012 și 2014, ajungând la aproximativ 116 000 de tone în 2014.

               (55)

               Nu sunt disponibile informații publice privind prețurile medii de export din China către alte piețe din țări terțe. Prețurile către alte țări terțe ale singurului producător chinez care a cooperat au indicat o tendință descrescătoare între 2012 și 2014 de la 600-660 EUR/tonă în 2012 la 500-550 EUR/tonă în 2014. În cursul PAR, prețurile de export ale singurului producător chinez care a cooperat au crescut față de 2014, depășind ușor 600 EUR/tonă. Aceste prețuri sunt conforme cu prețurile de export din China către alte țări terțe prezentate de solicitanți, cu excepția PAR pentru care solicitanții au susținut că prețurile din China către alte țări terțe au continuat să scadă până la un nivel cuprins între 539 și 583 EUR/tonă.

         3.3.3.   Dumpingul în alte țări terțe

               (56)

               Din motivele explicate în considerentul 27, pentru analiza probabilității continuării dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, au fost utilizate datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

               (57)

               Deși nu au fost disponibile informații publice privind prețurile de export chineze către alte piețe din țări terțe, solicitanții au furnizat informații care au indicat că prețurile medii ale tuturor celorlalți producători-exportatori din China către alte țări terțe au fost în conformitate cu prețul mediu de export al singurului producător-exportator din China către alte țări terțe, astfel cum s-a descris în considerentul 55.

               (58)

               Pentru a evalua practicile de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi către alte țări terțe, Comisia a efectuat două calcule ale marjei de dumping, unul utilizând prețul mediu de export al producătorilor-exportatori chinezi către alte țări terțe prezentat de solicitanți și un altul utilizând tranzacțiile de export detaliate prezentate de SKB (singurul producător-exportator chinez care a cooperat) în răspunsul său la chestionarul antidumping pentru cele mai mari cinci piețe de export, ca referință pentru exporturile celorlalți producători-exportatori chinezi.

               (59)

               În această privință, se reamintește faptul că, în cursul anchetei inițiale, producătorul-exportator care a cooperat a fost singura societate căreia i s-a acordat tratamentul aplicat societăților care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”). Rezultă de aici că, pentru ceilalți producători-exportatori chinezi, valoarea normală ar trebui să fie calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață („țara analogă”). În acest scop, a trebuit să fie selectată o țară analogă.

               (60)

               Astfel cum s-a menționat în considerentul 8, numai producătorul din SUA a cooperat la anchetă, trimițând un răspuns complet la chestionar și acceptând o vizită de verificare.

               (61)

               Comisia a constatat că SUA îndeplineau criteriile pentru a fi considerată țară analogă, întrucât cantitățile vândute pe această piață au fost suficient de mari și a existat o concurență semnificativă pe piață între producția internă și importurile din alte țări, și anume RPC, Italia și Franța. În plus, SUA nu aveau instituită o taxă antidumping pentru produsul în cauză. În plus, SUA nu avea instituită o taxă antidumping pentru produsul în cauză.

               (62)

               Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că SUA constituie o țară analogă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și, pentru determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, au fost utilizate informațiile primite de la singurul producător din țara analogă care a cooperat.

               (63)

               În ceea ce privește primul calcul al dumpingului menționat în considerentul 58, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a singurului producător din țara analogă care a cooperat cu prețul mediu de export al producătorilor-exportatori chinezi prezentat de solicitanți la nivelul franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. În cazul în care acest lucru este justificat de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export la diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru costurile de transport, manipulare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, TVA nerambursabil, estimate pe baza răspunsului la chestionar al producătorului-exportator din RPC care a cooperat.

               (64)

               Pe această bază, s-a constatat că exporturile chineze către alte țări terțe fac obiectul unui dumping la un nivel mai mare de 70 %.

               (65)

               În ceea ce privește celălalt calcul al dumpingului menționat în considerentul 58, care, din motivele prezentate în considerentul 57, utilizează tranzacțiile de export detaliate prezentate de SKB în răspunsul său la chestionarul antidumping pentru cele mai mari cinci piețe de export ca un punct de referință pentru exporturile celorlalți producători-exportatori chinezi, valoarea normală a fost calculată astfel cum se explică în considerentele 59-63.

               (66)

               Prețul de export a fost prețul efectiv plătit sau de plătit pentru produsul în cauză vândut la export către cele mai mari cinci țări terțe, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

               (67)

               Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat către cele mai mari cinci alte țări terțe de tipul corespunzător al produsului în cauză la un nivel franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. În cazul în care acest lucru este justificat de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export la diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

               (68)

               Au fost efectuate ajustări pentru manipulare, încărcare și cheltuielile auxiliare în țara în cauză, costurile de transport (piața internă și transport maritim), costurile de asigurare, costurile de ambalare, costurile de credit și TVA nerambursabilă.

               (69)

               Pe această bază, s-a constatat că exporturile din China către alte țări terțe fac obiectul unui dumping la un nivel de aproximativ 50 %.

               (70)

               În plus, din motive de exhaustivitate și comparare, s-a calculat, de asemenea, o marjă de dumping pentru exporturile SKB către alte piețe din țări terțe, folosind propriile date. Astfel, a fost stabilită o marjă de dumping de aproximativ 8,3 %.

               (71)

               Diferența dintre marjele de dumping din considerentele 64 și 69 și cele din considerentele 45 și 70 se explică prin faptul că primele se bazează pe date valorice normale de pe piața analogă, astfel cum se explică în considerentul 59, iar cele din urmă sunt stabilite pentru singurul producător-exportator chinez care a cooperat pe baza valorii normale determinate pe baza datelor proprii de producție și de vânzare, întrucât i s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, astfel cum se precizează în considerentele 30-40. În plus, marja de dumping calculată pentru singurul producător-exportator chinez în cursul PAR în considerentul 45 se referă la exporturile către piața Uniunii, unde prețurile mai mari au prevalat, în timp ce toate celelalte marje de dumping calculate se referă la exporturile către alte piețe din țări terțe.

               (72)

               Practicile de dumping chineze stabilite în alte țări terțe reprezintă un indiciu puternic al comportamentului probabil în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi în Uniune în cazul în care se permite expirarea măsurilor.

         3.3.4.   Atractivitatea pieței Uniunii

               (73)

               Pentru a evalua atractivitatea pieței Uniunii și probabilitatea ca exporturile din RPC să fie direcționate către piața Uniunii în cazul în care se permite expirarea măsurilor, au fost analizate exporturile din China către alte piețe din țări terțe în ceea ce privește volumele și prețurile, precum și prețurile de pe piața internă chineză, în comparație cu prețurile medii de pe piața Uniunii.

               (74)

               Volumul exporturilor din China către alte țări terțe a crescut în ansamblu cu aproximativ 45 % între 2012 și 2014, atingând valoarea de 116 000 de tone în 2014.

               (75)

               În ceea ce privește prețurile de pe piața internă, astfel cum se explică în considerentele 27 și 29 de mai sus, în absența oricăror alte informații, au fost utilizate ca punct de referință prețurile interne ale singurului producător-exportator chinez care a cooperat. Comparația arată că prețurile medii de pe piața Uniunii au fost cu 43-55 % mai mari decât prețurile medii de pe piața internă din RPC în 2014 și cu 27-35 % mai mari decât prețurile medii de pe piața internă din RPC în cursul PAR.

               (76)

               În ceea ce privește prețurile de export din China către alte țări terțe, pe baza datelor prezentate de solicitanți, s-a dovedit că acestea corespund prețurilor de export către alte țări terțe ale singurului producător-exportator chinez, astfel cum se explică în considerentul 55. Prețurile medii de pe piața Uniunii s-au dovedit a fi, în medie, cu 25-45 % mai mari decât prețurile de export din China către alte piețe din țări terțe în 2014 și cu 20-40 % mai mari decât prețurile de export din China către alte piețe din țări terțe în cursul PAR. În ceea ce privește nivelurile prețurilor către alte țări terțe ale singurului exportator chinez care a cooperat în cursul PAR, acestea au fost cu 20-30 % mai mici decât prețurile industriei din Uniune.

               (77)

               Aceste niveluri semnificativ mai ridicate ale prețurilor fac piața Uniunii atractivă pentru exportatorii chinezi în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate.

               (78)

               De asemenea, interesul producătorilor-exportatori chinezi de a exporta către piața Uniunii este confirmat de prezența constantă a SKB pe piața Uniunii. În pofida măsurilor în vigoare, această societate aproape și-a dublat volumul exporturilor către Uniune și și-a mărit cota de piață cu aproximativ 50 % între perioada de anchetă a anchetei inițiale și PAR actuală.

         3.3.5.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

               (79)

               Având în vedere capacitatea neutilizată semnificativă estimată în RPC, care ar putea fi utilizată pentru exporturile către Uniune la prețuri de dumping, ținând seama de atractivitatea pieței Uniunii și de comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor chinezi pe piețele altor țări terțe, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca abrogarea măsurilor antidumping să aibă drept rezultat o creștere a volumelor semnificative de importuri care fac obiectul unui dumping de gluconat de sodiu din RPC către Uniune.

         4.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

   4.1.   Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

               (80)

               Producătorii din Uniune care au cooperat, Jungbunzlauer SA și Roquette Italia S.p.A., au reprezentat 100 % din producția Uniunii.

               (81)

               Prin urmare, se consideră că aceștia constituie „industria din Uniune”, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (82)

               Întrucât industria din Uniune este constituită numai din doi producători, toate cifrele referitoare la datele sensibile specifice ale societății trebuiau să fie indexate sau prezentate sub forma unui interval din motive de confidențialitate.

         4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

               (83)

               Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total al vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii obținut după verificarea răspunsurilor la chestionar ale celor doi producători din Uniune, pe baza volumului total al importurilor, conform datelor puse la dispoziție de Eurostat, precum și din datele verificate ale producătorului-exportator chinez care a cooperat.

               (84)

               Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 1

                  Consumul Uniunii

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Totalul consumului la nivelul Uniunii (tone)

                           13 000 -19 000

                           14 000 -20 000

                           16 000 -22 000

                           16 000 -22 000

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              109

                              119

                              122

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar și Eurostat.

               (85)

               Consumul la nivelul Uniunii a crescut în mod continuu și global cu 22 % în cursul perioadei examinate.

         4.3.   Importurile din țara în cauză

   4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

               (86)

               Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza Eurostat și a răspunsului verificat la chestionar al producătorului-exportator chinez care a cooperat și care a reprezentat 100 % din totalul importurilor din China în cursul PAR.

               (87)

               Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 2

                  Volumul și cota de piață a importurilor

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Importurile din RPC (tone)

                           500-2 500

                           500-2 500

                           500-2 500

                           500-2 500

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              110

                              122

                              109

                           Cota de piață chineză (%)

                           4-16

                           4-16

                           4-16

                           3-15

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              100

                              103

                              89

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar și Eurostat.

               (88)

               De-a lungul perioadei examinate, volumul importurilor din China a crescut, în ansamblu, cu 9 %. Acesta a crescut mai întâi între 2012 și 2014 cu 22 % și a scăzut în cursul PAR cu 13 %. Cu toate acestea, din moment ce importurile din China au urmat doar parțial creșterea consumului din Uniune, evoluția cotei de piață chineză a urmat o tendință diferită. Astfel, aceasta a rămas stabilă între 2012 și 2013, a crescut ușor în 2014 (și anume, cu 3 %) și a scăzut din 2014 până în PAR cu 14 %. Per total, cota de piață chineză a scăzut cu 11 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, astfel cum se indică în considerentul 78, singurul producător-exportator chinez care a cooperat a reușit să își dubleze volumul de export către Uniune și să își crească cota de piață cu 50 %, în comparație cu perioada de anchetă a anchetei inițiale și la prețuri de dumping.

         4.3.2.   Prețurile importurilor provenite din țara în cauză și subcotarea prețurilor

               (89)

               Comisia a stabilit tendința prețurilor importurilor din RPC, pe baza Eurostat.

               (90)

               Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 3

                  Prețuri de import (EUR/tone)

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Prețurile importurilor din RPC (în EUR/tone)

                           680-750

                           600-670

                           600-670

                           670-740

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              89

                              89

                              98

                              Sursa: Eurostat.

               (91)

               În ansamblu, prețurile medii ale importurilor au scăzut cu 2 % în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile de import au scăzut cu 11 % între 2012 și 2013, au rămas la același nivel în 2014 și au crescut cu 9 % în cursul PAR.

               (92)

               Comisia a determinat subcotarea prețurilor producătorului-exportator care a cooperat în cursul PAR comparând:

                           —

                           prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al producătorilor din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și

                           —

                           prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs ale importurilor aplicabile primului client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele antidumping și taxele vamale și costurile ulterioare importului.

               (93)

               Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din prețul mediu ponderat practicat de industria din Uniune înregistrată în cursul PAR. Acesta a arătat că pentru producătorul-exportator care a cooperat nu a existat nicio subcotare în cursul PAR, inclusiv atunci când taxele antidumping nu sunt luate în considerare. Cu toate acestea, deși producătorul-exportator care a cooperat a acoperit 100 % din importurile din China în cursul PAR, acesta a reprezentat doar între 2 % și 7 % din capacitatea totală de producție a Chinei.

         4.4.   Importurile din alte țări terțe

               (94)

               Importurile în Uniune din țări terțe, altele decât țara în cauză, au evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 4

                  Cota de piață deținută de alte țări terțe

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Importuri (tone)

                           0-300

                           0-500

                           0-400

                           0-300

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              582

                              256

                              132

                           Cota de piață (%)

                           0-1

                           1-2

                           0-1

                           0-1

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              543

                              217

                              109

                              Sursa: Eurostat.

               (95)

               Cota de piață a importurilor din țări terțe a reprezentat cel mult 2 % în cursul perioadei examinate și mai puțin de 1 % în cursul PAR.

         4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

   4.5.1.   Observații generale

               (96)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. Comisia a evaluat acești indicatori pe baza răspunsurilor verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune.

         4.5.2.   Indicatorii de prejudiciu

   4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

               (97)

               Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 5

                  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Producția (tone)

                           38 000 -58 000

                           33 000 -53 000

                           34 000 -54 000

                           35 000 -55 000

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                           Capacitate de producție (tone)

                           50 000 -70 000

                           50 000 -70 000

                           50 000 -70 000

                           50 000 -70 000

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Gradul de utilizare a capacității (%)

                           70-90

                           65-85

                           65-85

                           65-85

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (98)

               Volumul producției a scăzut cu 10 % între 2012 și 2013, apoi a crescut ușor între 2014 și PAR. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 6 % pe parcursul perioadei examinate. Această scădere a producției este explicată printr-o scădere cuprinsă între 30 % și 40 % a volumului exporturilor pe parcursul perioadei examinate, care a fost compensată doar parțial de creșterea vânzărilor interne raportate în tabelul 6.

               (99)

               Capacitatea de producție a rămas neschimbată pe parcursul întregii perioade examinate.

         4.5.2.2.   Volumul vânzărilor, cota de piață și utilizarea captivă

               (100)

               Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 6

                  Volumul vânzărilor și cota de piață

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (tone)

                           11 500 -17 500

                           12 500 -18 500

                           14 000 -20 000

                           15 000 -21 000

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              107

                              118

                              123

                           Cota de piață a industriei din Uniune (%)

                           84-96

                           84-96

                           84-96

                           85-97

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar și Eurostat.

               (101)

               Industria din Uniune a reușit să urmeze creșterea consumului din Uniune prin creșterea volumului său de vânzări, în mod continuu și în general, cu 23 % în cursul perioadei examinate.

               (102)

               Având în vedere că volumul vânzărilor a urmat îndeaproape tendința observată a consumului din Uniune, cota de piață a industriei din Uniune a rămas neschimbată în perioada 2012-2014 și a înregistrat doar o creștere ușoară cu 1 % în cursul PAR.

               (103)

               Utilizarea captivă, care a fost practic constantă pe tot parcursul perioadei examinate, astfel cum se arată în tabelul de mai jos, nu a afectat tendința observată în ceea ce privește producția și utilizarea capacității.

                  Tabelul 7

                  Utilizare captivă

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Utilizare captivă (tone)

                           9 000 -19 000

                           9 000 -19 000

                           9 000 -19 000

                           9 000 -19 000

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Sursa: Răspunsuri la chestionare.

         4.5.2.3.   Creștere

               (104)

               Volumul vânzărilor pe piața internă a industriei din Uniune a urmărit îndeaproape evoluția consumului intern și a crescut cu 23 % în cursul perioadei examinate. Ca o consecință, industria din Uniune a menținut un nivel stabil al cotei de piață pe parcursul perioadei examinate.

         4.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (105)

               Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 8

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Numărul de angajați

                           0-100

                           0-100

                           0-100

                           0-100

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              99

                              101

                              103

                           Productivitatea (tone/angajat)

                           500-1 500

                           500-1 500

                           500-1 500

                           500-1 500

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              91

                              91

                              91

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (106)

               Numărul de angajați din industria din Uniune a rămas aproape neschimbat pe parcursul întregii perioade examinate. Ca urmare a scăderii producției și a ocupării forței de muncă stabile, productivitatea a scăzut pe parcursul perioadei examinate.

               (107)

               Ancheta a arătat că, din cauza gradului ridicat de automatizare, nu ar fi posibil ca industria din Uniune să reducă numărul de angajați proporțional cu scăderea producției.

         4.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

               (108)

               Ancheta a stabilit, astfel cum se arată în considerentul 45, că importurile de gluconat de sodiu din RPC au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping.

               (109)

               Industria din Uniune a fost în măsură să beneficieze de măsurile antidumping în vigoare și a început să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare. Într-adevăr, volumul vânzărilor a crescut cu 23 %, iar cota sa de piață cu 1 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, recuperarea în urma practicilor de dumping anterioare nu poate fi considerată ca fiind consolidată, în special, având în vedere evoluția rentabilității descrise în considerentul 123, care a rămas negativă în 2012 și 2013 și a devenit pozitivă numai în cursul PAR.

         4.5.2.6.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

               (110)

               Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți independenți din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

                  Tabelul 9

                  Prețurile de vânzare în Uniune și costul unitar de producție

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)

                           740-810

                           730-800

                           700-770

                           700-770

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              99

                              94

                              95

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (111)

               Prețurile de vânzare medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 5 % în perioada examinată. Prețurile au scăzut continuu între 2012 și 2014 și au înregistrat doar o creștere ușoară în cursul PAR.

               (112)

               Costul de producție al industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 10

                  Costul unitar de producție

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Costul unitar de producție (EUR/tonă)

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              98

                              86

                              80

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (113)

               În cursul perioadei examinate, costul de producție a scăzut cu 20 %. Acest lucru s-a datorat în parte scăderii prețului materiilor prime, astfel cum este descris mai detaliat în considerentul 114 de mai jos, și în parte economiilor de costuri, ceea ce a condus la o scădere a diferitelor componente ale costului total al producției, în special cheltuielile de întreținere au scăzut drastic în cursul perioadei examinate.

               (114)

               În funcție de gradul de integrare a procesului de fabricație, producătorii din Uniune utilizează ca principale materii prime sirop de glucoză din porumb sau pe bază de porumb. Întrucât aceste materii prime reprezintă o componentă importantă a costului de producție, scăderea prețului acestora a reprezentat între 25 % și 35 % din scăderea costurilor de producție în cursul perioadei examinate. Prin urmare, orice creștere a prețului siropului de glucoză din porumb sau pe bază de porumb ar putea inversa instantaneu situația îmbunătățită a industriei din Uniune care rezultă din scăderea costului de producție.

               (115)

               Scăderea costurilor de producție a condus doar la o ușoară scădere cu 5 % a prețurilor medii de vânzare unitare în cursul perioadei examinate, datorită faptului că industria din Uniune se află încă într-un proces de redresare în urma pierderilor pe care le-a suportat în perioadele precedente, ca urmare a practicilor de dumping anterioare.

         4.5.2.7.   Costuri cu forța de muncă

               (116)

               Costurile medii ale forței de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 11

                  Costurile medii ale forței de muncă per angajat

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              93

                              104

                              107

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (117)

               Costurile medii ale forței de muncă au crescut cu 7 % în timpul perioadei examinate. În orice caz, întrucât forța de muncă reprezintă doar o mică parte din costul de producție, aceasta nu ar trebui să fie considerată un indicator semnificativ în analiza situației economice a industriei din Uniune.

         4.5.2.8.   Stocuri

               (118)

               Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

                  Tabelul 12

                  Stocurile

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Stocuri finale (tone)

                           4 000 -8 000

                           3 000 -7 000

                           1 000 -5 000

                           1 000 -5 000

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              89

                              47

                              43

                           Stocurile finale ca procent din producție (%)

                           8-16

                           8-16

                           2-11

                           2-10

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              99

                              51

                              46

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (119)

               Nivelul stocurilor a scăzut cu 54 % pe parcursul perioadei examinate.

               (120)

               Stocurile de pe parcursul PAR s-au dovedit a fi la un nivel normal.

         4.5.2.9.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

               (121)

               Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 13

                  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

                           2012

                           2013

                           2014

                           PAR

                           Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

                           – 20-0

                           – 15-+ 5

                           – 10-+ 10

                           – 5-+ 15

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              101

                              111

                              118

                           Fluxul de lichidități (EUR)

                           – 3 400 000 -400 000

                           – 1 600 000 -+ 400 000

                           700 000 -2 700 000

                           1 200 000 -3 200 000

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              182

                              284

                              309

                           Investiții (EUR)

                           300 000 -1 000 000

                           100 000 -800 000

                           100 000 -700 000

                           0-600 000

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              66

                              56

                              35

                           Randamentul investițiilor (%)

                           – 20-0

                           – 20-0

                           – 10-+ 10

                           0-20

                              Indice (2012 = 100)

                              100

                              99

                              111

                              122

                              Sursa: Răspunsuri la chestionar.

               (122)

               Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți independenți din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.

               (123)

               Industria din Uniune a funcționat în pierdere în timpul primilor doi ani ai perioadei examinate și doar aproape de pragul de rentabilitate în 2014. Abia în cursul PAR, rentabilitatea a ajuns în cele din urmă la un nivel apropiat, dar încă sub profitul-țintă, utilizat în cadrul anchetei inițiale. Trebuie subliniat faptul că această îmbunătățire cu întârziere a rezultat dintr-o scădere a costurilor de producție, care s-a datorat în mare parte evoluției favorabile a prețurilor pentru porumb și sirop de glucoză pe bază de porumb, astfel cum se explică în considerentul 114. Prin urmare, orice creștere a prețului acestor materii prime, care fac obiectul unor fluctuații de preț în funcție de climă și de culturi, ar putea inversa instantaneu rentabilitatea recent obținută.

               (124)

               Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile, a fost negativ în primii doi ani și a devenit pozitiv decât în a doua jumătate a perioadei examinate.

               (125)

               Cu toate acestea, îmbunătățirea fluxului de lichidități s-a realizat parțial în detrimentul investițiilor, care au scăzut cu 65 % în cursul perioadei examinate și au fost aproape neglijabile în comparație cu valoarea brută a capitalului fix utilizat pentru fabricarea produsului în cauză. Îmbunătățirea fluxului de lichidități a fost, de asemenea, un rezultat al îmbunătățirii rentabilității, care, astfel cum se explică în considerentul 123, s-a datorat în mare parte evoluției favorabile a prețului pentru porumb și sirop de glucoză pe bază de porumb. Prin urmare, orice creștere a prețului acestor materii prime, care fac obiectul unor fluctuații de preț în funcție de climă și de culturi, ar putea inversa instantaneu îmbunătățirea situației fluxurilor de numerar.

               (126)

               De asemenea, trebuie remarcat faptul că nivelurile scăzute ale cheltuielilor de investiții și de întreținere (a se vedea considerentul 113), deși îmbunătățesc temporar fluxul de lichidități și rentabilitatea, nu sunt sustenabile pe termen lung, deoarece vor conduce în cele din urmă la o degradare a instalațiilor de producție. În cele din urmă, acest lucru ar putea avea un impact asupra costurilor de producție și a eficienței procesului de producție. În orice caz, investițiile necesare și cheltuielile de întreținere pot fi doar amânate pentru mai târziu, cu un impact negativ amânat asupra fluxului de lichidități și asupra rentabilității.

               (127)

               Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a fost negativ în primii doi ani ai perioadei examinate și a devenit pozitiv doar în cursul PAR. Întrucât randamentul investițiilor și rentabilitatea sunt indicatori de prejudiciu foarte strâns corelați, îmbunătățirea randamentului investițiilor a fost un rezultat direct al îmbunătățirii rentabilității. Prin urmare, îmbunătățirea randamentului investițiilor s-a datorat, de asemenea, în mare parte, evoluției favorabile a prețului pentru porumb și sirop de glucoză pe bază de porumb descrise în considerentul 123. Prin urmare, orice creștere a prețului acestor materii prime, care fac obiectul unor fluctuații de preț în funcție de climă și de culturi, ar putea inversa instantaneu îmbunătățirea recentă a rentabilității investiției.

               (128)

               Industria din Uniune și-a menținut injectarea de capital nou în activitatea legată de gluconatul de sodiu la minimul necesar prin scăderea investițiilor sale la cantități aproape neglijabile, astfel cum se explică în considerentele 125 și 126. Prin urmare, nu s-a putut analiza capacitatea de a mobiliza capital.

         4.5.3.   Concluzie privind prejudiciul

               (129)

               Volumul vânzărilor și cota de piață au înregistrat o evoluție pozitivă în cursul perioadei examinate, având în vedere că industria din Uniune a reușit să urmeze creșterea consumului. Totuși, acest lucru nu a împiedicat scăderea producției și a utilizării capacității în cursul perioadei examinate.

               (130)

               Indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune (rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor) au fost negativi sau, în cel mai bun caz, aproape de zero, în timpul primilor trei ani ai perioadei examinate și au prezentat niveluri pozitive numai în cursul PAR, cu excepția fluxului de numerar, care a devenit pozitiv deja din 2014.

               (131)

               Evoluția pozitivă a rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor nu poate fi totuși considerată ca fiind stabilă, întrucât s-a materializat abia spre sfârșitul perioadei examinate (fluxul de lichidități) și în timpul PAR (rentabilitatea și randamentul investițiilor). În plus, nivelul pozitiv al tuturor celor trei indicatori în PAR s-a datorat în mare parte scăderii costului principalelor materii prime (porumb și sirop de glucoză pe bază de porumb), care fac obiectul unor fluctuații astfel cum se explică în considerentele 123, 125 și 127, precum și economiilor de investiții de capital și de cheltuieli de întreținere care nu sunt sustenabile pe termen lung (a se vedea considerentul 126). Mai mult, nivelul de rentabilitate atins în cursul PAR a rămas mai scăzut decât profitul-țintă identificat în cadrul anchetei inițiale.

               (132)

               Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că, în cursul PAR, industria din Uniune a început să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare și că aceasta nu a suferit un prejudiciu important în cursul PAR, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat, de asemenea, că performanța financiară a industriei din Uniune a fost insuficientă pentru a garanta viabilitatea pe termen lung.

         4.6.   Probabilitatea reapariției prejudiciului

               (133)

               Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului, s-au luat în considerare mai mulți factori, și anume capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, volumul exporturilor producătorilor-exportatori din China către alte piețe terțe, prețurile exporturilor chineze către alte piețe terțe, precum și prețurile pe piața internă din China, atractivitatea pieței Uniunii și constatările anchetei inițiale.

               (134)

               Capacitatea neutilizată din China a fost între 600 000 și 700 000 de tone în cursul PAR, astfel cum s-a stabilit în considerentul 51, reprezentând în jur de 30 de ori consumul din Uniune, care a fost între 16 000 și 22 000 de tone. Astfel cum se indică în considerentul 52, chiar dacă o parte din această capacitate neutilizată urma să fie utilizată pentru o potențială creștere a cererii în RPC sau în alte țări terțe, o capacitate neutilizată foarte mare ar rămâne în continuare disponibilă pentru exporturile către Uniune.

               (135)

               Astfel cum s-a descris în considerentul 54, volumele semnificative de exporturi exportate din China către alte țări terțe au crescut. Exporturile către alte țări terțe au crescut cu 45 % din 2012 și 2014 și au ajuns în jurul valorii de 116 000 de tone în 2014. Doar această cantitate reprezintă mai mult de șase ori consumul din Uniune în aceeași perioadă.

               (136)

               În cursul PAR, s-a constatat că prețul mediu al exporturilor chineze către alte țări terțe este cu 20-40 % mai mic decât prețul mediu al industriei din Uniune, astfel cum este stabilit în considerentul 76. În funcție de metodologia utilizată, astfel cum s-a stabilit în considerentele 64 și 69, marjele de dumping către alte țări terțe ale producătorilor-exportatori chinezi au fost de peste 70 % sau cel puțin în jur de 50 %. Atunci când se analizează datele singurului producător-exportator care a cooperat, marja de dumping prezentată în considerentul 70 a fost de 8,3 %.

               (137)

               Astfel cum s-a stabilit în considerentele 75 și 76, s-a constatat că prețul mediu de pe piața Uniunii a fost cu 27-35 % mai mare decât prețul mediu pe piața internă din RPC și cu 20-40 % mai mare decât prețul mediu al exporturilor din China către alte piețe din țări terțe în cursul PAR. În ceea ce privește nivelurile prețurilor către alte țări terțe ale singurului exportator chinez care a cooperat în cursul PAR, acestea au fost cu 20-30 % mai mici decât prețurile industriei din Uniune.

               (138)

               Pe baza acestui fapt, se poate concluziona că piața Uniunii este foarte atractivă în ceea ce privește prețurile, în comparație atât cu piața internă a Chinei, cât și cu piețele țărilor terțe. Atractivitatea pieței Uniunii este confirmată de prezența tot mai mare a SKB, care și-a dublat volumul de exporturi și și-a crescut cota de piață cu 50 %, astfel cum s-a stabilit în considerentul 78.

               (139)

               Prin urmare, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să reia sau să înceapă să exporte către Uniune în cantități semnificative, la prețuri de dumping, de natură să determine o subcotare semnificativă a prețurilor industriei din Uniune (între 20 % și 40 %, în funcție de comportamentul în materie de prețuri observat pentru producătorii-exportatori din alte țări terțe care nu au cooperat). Într-adevăr, este posibil ca acest comportament în materie de prețuri să fie identic sau similar celui observat în alte țări terțe, întrucât acest lucru ar permite producătorilor-exportatori chinezi să (re)câștige cotă de piață pe piața Uniunii. În special, gluconatul de sodiu este un produs de bază pentru care prețul este de departe cel mai important și decisiv factor.

               (140)

               Pentru a evalua impactul probabil asupra situației industriei din Uniune al volumelor crescute pe piața Uniunii de importuri la prețuri scăzute din China în cazul în care măsurile ar fi abrogate, s-a evaluat, de asemenea, evoluția pe parcursul perioadei examinate a anchetei inițiale. S-a observat că, în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale, importurile din China au determinat o subcotare cu 13 % până la 29 % a prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune. Volumul importurilor din China au crescut cu 77 % în cursul perioadei examinate a anchetei inițiale, ceea ce, în termeni absoluți corespunde unei creșteri de 1 774 de tone (de la 2 291 de tone în 2005 la 4 095 de tone în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale). Această creștere a fost considerată substanțială și a determinat, în special, o scădere cu 80 % a rentabilității industriei din Uniune, precum și o scădere cu 20 % a volumului de vânzări. Pe această bază, ancheta inițială a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.

               (141)

               În scenariul probabil conform căruia, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, pe piața Uniunii vor intra volume semnificative de importuri din China la prețuri mici de dumping, este probabil că Uniunea va reacționa într-un mod similar celui observat în cadrul anchetei inițiale și că, prin urmare, impactul creșterii volumului de importuri din China, la prețuri semnificativ mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, va avea efecte similare ca în ancheta inițială. În special, având în vedere piața foarte sensibilă la factorul preț a acestui produs și nivelurile considerabil mai mici ale prețurilor pe alte piețe din țări terțe, este probabil ca Uniunea să fie forțată să scadă volumul de vânzări și volumul de producție și să reducă prețurile, cu un impact negativ asupra rentabilității. De fapt, sensibilitatea la factorul preț a acestui produs ar exacerba impactul oricărei presiuni a prețurilor exercitate pe piața Uniunii. În consecință, îmbunătățirea situației industriei din Uniune care s-a materializat doar în cursul PAR ar dispărea și situația financiară a industriei din Uniune probabil s-ar deteriora grav.

               (142)

               Un alt indiciu al impactului potențial al creșterii importurilor din China la prețuri scăzute asupra industriei din Uniune în cazul în care măsurile ar fi abrogate ar fi situația cu care se confruntă industria din Uniune în ceea ce privește exporturile sale către alte țări terțe. În aceste țări, în care nu sunt instituite măsuri antidumping și în care s-a constatat că importurile din China fac obiectul unui dumping, volumul exporturilor industriei din Uniune a scăzut cu 30 % până la 40 %.

               (143)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate de reapariție a prejudiciului în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

         5.   INTERESUL UNIUNII

               (144)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă instituirea de măsuri antidumping asupra importurilor de gluconat de sodiu originar din RPC ca urmare a constatărilor din cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei, importatorilor, utilizatorilor și angrosiștilor din Uniune. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         5.1.   Interesul industriei din Uniune

               (145)

               Situația economică a industriei din Uniune s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor antidumping în 2010.

               (146)

               Ancheta a demonstrat, cu toate acestea, că industria din Uniune este încă vulnerabilă, astfel cum se explică în considerentele 131 și 132.

               (147)

               În consecință, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, prejudiciul este posibil să reapară, întrucât industria din Uniune va pierde clienți și va apărea o presiune pentru scăderea prețurilor din cauza producătorilor-exportatori chinezi care sunt de așteptat să crească volumul importurilor la prețuri scăzute de dumping. O situație similară a fost observată în alte țări terțe, astfel cum s-a descris în considerentul 142.

               (148)

               Cu toate acestea, menținerea măsurilor va permite industriei din Uniune să își continue redresarea în urma practicilor de dumping anterioare și să își consolideze situația.

         5.2.   Interesul importatorilor neafiliați

               (149)

               La deschiderea reexaminării, au fost contactați patru importatori neafiliați cunoscuți. Doi au răspuns la chestionar. Aceștia au reprezentat între 30 % și 50 % din importurile din China în cursul PAR și nu au fost în favoarea măsurilor.

               (150)

               S-a constatat că ponderea gluconatului de sodiu în cifra lor de afaceri reprezenta mai puțin de 5 %. În plus, activitatea ambilor importatori a fost profitabilă atât per total, cât și în ceea ce privește activitatea referitoare la gluconatul de sodiu.

               (151)

               Pe această bază, Comisia a considerat că eventualul impact al continuării măsurilor asupra importatorilor va fi limitat.

         5.3.   Interesul utilizatorilor

               (152)

               S-au trimis chestionare unui număr de opt utilizatori cunoscuți. A răspuns un singur utilizator, care nu a fost în favoarea măsurilor.

               (153)

               În cursul PAR, utilizatorul care a cooperat nu a importat din RPC, întrucât el a achiziționat gluconat de sodiu exclusiv de la unul dintre producătorii din Uniune. Pentru acest utilizator, gluconatul de sodiu reprezintă mai puțin de 5 % din costul de producție al produselor finite care încorporează gluconat de sodiu. În plus, activitatea sa care implica gluconat de sodiu reprezenta mai puțin de 20 % din cifra de afaceri totală în cursul PAR. De asemenea, per total, activitatea acestui utilizator s-a dovedit a fi rentabilă. Pe baza impactului limitat pe care orice fluctuație a prețului gluconatului de sodiu îl poate avea asupra costului de producție, este de așteptat ca eventualul impact al continuării măsurilor asupra acestui utilizator să fie limitat.

               (154)

               Având în vedere concluziile privind utilizatorul care a cooperat și nivelul scăzut de cooperare din partea utilizatorilor, Comisia a concluzionat că eventualul impact al continuării măsurilor asupra utilizatorilor va fi limitat.

         5.4.   Interesul angrosiștilor

               (155)

               Cinci angrosiști au participat prin furnizarea de răspunsuri la chestionar. Trei au fost în favoarea măsurilor, în timp ce ceilalți doi nu au exprimat nicio poziție. Toți cei cinci angrosiști au achiziționat gluconat de sodiu de la un producător din Uniune și nu au importat produsul în cauză din China. Activitatea care implică gluconat de sodiu a reprezentat o parte neglijabilă din cifra de afaceri totală pentru toate societățile respective pe parcursul perioadei examinate.

               (156)

               Pe această bază, Comisia a ajuns la concluzia că eventualul impact al continuării măsurilor asupra angrosiștilor ar fi probabil neglijabil.

         5.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

               (157)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive întemeiate pentru care menținerea măsurilor cu privire la importurile de gluconat de sodiu originar din RPC să nu fie în interesul Uniunii.

         6.   MĂSURILE ANTIDUMPING

   6.1.   Măsuri

               (158)

               Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se mențină măsurile antidumping în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. Nicio parte nu a prezentat informații în urma comunicării constatărilor.

               (159)

               Având în vedere considerațiile de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile importurilor de gluconat de sodiu originar din RPC, instituite prin Regulamentul (UE) nr. 377/2010 al Comisiei (7).

         6.2.   Monitorizarea specială

               (160)

               Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping.

               (161)

               Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

               (162)

               În cazul în care volumul exporturilor societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă anticircumvenție. În cadrul anchetei, se poate analiza, printre altele, necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxei și de a institui, în consecință, o taxă la nivel național.

               (163)

               Prezentul regulament este în conformitate cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă privind importurile de gluconat de sodiu având numărul CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 și numărul de înregistrare CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 16 00 (cod TARIC 2918160010) și originar din Republica Populară Chineză.
   (2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii înainte de plata taxelor vamale al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

               Societatea

               Taxă antidumping definitivă (%)

               Cod adițional TARIC

               Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

               5,6

               A972

               Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

               27,1

               A973

               Toate celelalte societăți

               53,2

               A999

         (3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de gluconat de sodiu vândut la export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
   (4)   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 19 ianuarie 2017.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

      (2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 965/2010 al Consiliului din 25 octombrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de gluconat de sodiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 282, 28.10.2010, p. 24).

      (3)  JO C 47, 10.2.2015, p. 3.

      (4)  Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (JO L 343, 22.12.2009, p. 51). Acest regulament a fost codificat prin regulamentul de bază.

      (5)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de gluconat de sodiu originar din Republica Populară Chineză (JO C 355, 27.10.2015, p. 18).

      (6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

      (7)  Regulamentul (UE) nr. 377/2010 al Comisiei din 3 mai 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de gluconat de sodiu originar din Republica Populară Chineză (JO L 111, 4.5.2010, p. 5).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1138/2014 al Comisiei din 27 octombrie 2014 privind autorizarea unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,3(4)-beta-glucanază produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ca aditiv furajer pentru scroafe (titularul autorizației Adisseo France S.A.S.)  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               28.10.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 307/30

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1138/2014 AL COMISIEI
   din 27 octombrie 2014
   privind autorizarea unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,3(4)-beta-glucanază produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ca aditiv furajer pentru scroafe (titularul autorizației Adisseo France S.A.S.)
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, s-a depus o cerere de autorizare a unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,3(4)-beta-glucanază produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

               (2)

               Cererea se referă la autorizarea unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,3(4)-beta-glucanază produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ca aditiv furajer pentru scroafe pentru a fi clasificat în categoria „aditivi zootehnici”.

               (3)

               Un preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,3(4)-beta-glucanază produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 a fost autorizat pe o perioadă de zece ani pentru păsări de curte, purcei înțărcați și porci pentru îngrășare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 290/2014 al Comisiei (2).

               (4)

               Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizul său din 20 mai 2014 (3) că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de endo-1,4-beta-xilanază EC 3.2.1.8 și endo-1,3(4)-beta-glucanază EC 3.2.1.6 produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 nu are un efect advers asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare după introducerea pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul privind metoda de analiză a aditivului furajer în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

               (5)

               De asemenea, autoritatea a constatat că rezultatele meta-analizei au arătat că suplimentarea alimentației scroafelor cu acest aditiv în doza recomandată a dus la o pierdere de greutate sensibil mai mică din punct de vedere statistic la scroafele care alăptează, fără a afecta ceilalți parametri evaluați. Întrucât nivelul scăzut de scădere în greutate, investigat de către autoritate din cauza lipsei de relevanță biologică/fiziologică, a fost apreciat ca fiind un parametru zootehnic semnificativ, s-a considerat că studiile in vivo furnizate îndeplinesc condițiile pentru demonstrarea eficienței la scroafele care alăptează.

               (6)

               Evaluarea preparatului de endo-1,4-beta-xilanază EC 3.2.1.8 și endo-1,3(4)-beta-glucanază EC 3.2.1.6 produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui autorizată, astfel cum este specificat în anexa la prezentul regulament.

               (7)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Autorizare
   Preparatul menționat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „promotori de digestibilitate”, este autorizat ca aditiv pentru hrana animalelor în condițiile prevăzute în anexa respectivă.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 27 octombrie 2014.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

      (2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 290/2014 al Comisiei din 21 martie 2014 privind autorizarea unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,3(4)-beta-glucanază produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ca aditiv furajer pentru păsări de curte, purcei înțărcați și porci pentru îngrășare și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1259/2004, (CE) nr. 943/2005, (CE) nr. 1206/2005 și (CE) nr. 322/2009 (titularul autorizației Adisseo France S.A.S.) (JO L 87, 22.3.2014, p. 84).

      (3)  EFSA Journal 2014; 12(6):3722.

      ANEXĂ

                  Numărul de identificare al aditivului

                  Numele titularului autorizației

                  Aditiv

                  Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă analitică

                  Specie sau categorie de animale

                  Vârsta maximă

                  Conținut minim

                  Conținut maxim

                  Alte dispoziții

                  Sfârșitul perioadei de autorizare

                  Unități de activitate/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

                     Categoria aditivilor zootehnici. Grupa funcțională: promotori de digestibilitate

                  4a1604i

                  Adisseo France S.A.S.

                  Endo-1,3(4)-beta-glucanază
                  EC 3.2.1.6
                  Endo-1,4-beta-xilanază
                  EC 3.2.1.8

                     Compoziția aditivului

                  Preparat de endo-1,3(4)-beta-glucanază și endo-1,4-beta-xilanază produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 cu o activitate minimă:

                              —

                              forma solidă: endo-1,3(4)-beta-glucanază 30 000 VU/g (1) și endo-1,4-beta-xilanază 22 000 VU/g;

                              —

                              forma lichidă: activitatea endo-1,3(4)-beta-glucanazei de 7 500 VU/ml și activitatea endo-1,4-beta-xilanazei de 5 500 VU/ml.

                     Caracterizarea substanței active

                  endo-1,4-beta-xilanază și endo-1,3(4)-beta-glucanază produse de Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536.

                     Metoda analitică
                      (2)

                  Pentru cuantificarea activității endo-1,3(4)-beta-glucanazei:

                              —

                              metodă viscozimetrică bazată pe reducerea viscozității produse de acțiunea endo-1,3(4)-beta-glucanazei asupra substratului cu conținut de glucan (betaglucan din orz) la pH = 5,5 și 30 °C.

                        Pentru cuantificarea activității endo-1,4-beta-xilanazei:

                              —

                              metodă viscozimetrică bazată pe reducerea viscozității produse de acțiunea endo-1,4-beta-xilanazei asupra substratului cu conținut de xilan (arabinoxilan din grâu).

                  Scroafe

                  —

                  endo-1,3(4)-beta-glucanază 1 500 VU
                  endo-1,4-beta-xilanază 1 100 VU

                  —

                              1.

                              În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică condițiile de depozitare și stabilitatea la granulare.

                              2.

                              Pentru utilizare în hrana scroafelor, începând cu o săptămână înainte de fătare și pe întreaga perioadă de lactație.

                              3.

                              Pentru siguranță: în timpul manipulării, trebuie utilizate măști de protecție respiratorie, ochelari de protecție și mănuși.

                  17 noiembrie 2024

         (1)  1 UV (unitate viscozimetrică) reprezintă cantitatea de enzimă care hidrolizează substratul (betaglucan din orz și, respectiv, arabinoxilan din grâu), reducând viscozitatea soluției, pentru a produce o schimbare a fluidității relative de 1 (unitate adimensională)/min, la 30 °C și pH 5,5.

         (2)  Detaliile privind metodele analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.