title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/66 al Comisiei din 16 ianuarie 2019 privind normele referitoare la modalitățile practice uniforme pentru efectuarea controalelor oficiale asupra plantelor, produselor vegetale și altor obiecte pentru a verifica respectarea normelor Uniunii privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor care se aplică mărfurilor respective

text:
                  17.1.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 15/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/66 AL COMISIEI
         din 16 ianuarie 2019
         privind normele referitoare la modalitățile practice uniforme pentru efectuarea controalelor oficiale asupra plantelor, produselor vegetale și altor obiecte pentru a verifica respectarea normelor Uniunii privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor care se aplică mărfurilor respective
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (1), în special articolul 22 alineatul (3),
         întrucât:

                     (1)

                     Controalele oficiale din spațiile de lucru și, dacă este cazul, din alte locuri utilizate de operatorii profesioniști autorizați să elibereze pașapoarte fitosanitare în conformitate cu articolul 84 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului (2) ar trebui efectuate cel puțin o dată pe an. Acest lucru este necesar pentru a asigura un control regulat și consecvent al ciclurilor productive ale plantelor relevante, precum și al ciclului de viață al tuturor organismelor dăunătoare relevante și al vectorilor acestora.

                     (2)

                     Frecvența acestor controale ar trebui să ia în considerare inspecțiile cel puțin o dată pe an, precum și eșantionarea și testarea, dacă este cazul, menționate la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031, pentru a se asigura că toate inspecțiile, toată eșantionarea și toate testările efectuate în temeiul regulamentului respectiv nu se repetă în temeiul prezentului regulament.

                     (3)

                     Dacă este necesar, pe baza unor criterii legate de risc, autoritățile competente pot mări frecvența controalelor oficiale în spațiile de lucru și, după caz, în alte locuri utilizate de către operatorii profesioniști autorizați să elibereze pașapoarte fitosanitare în conformitate cu articolul 84 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031.

                     (4)

                     Operatorii profesioniști care au implementat timp de cel puțin doi ani consecutivi un plan de gestionare a riscurilor legate de organismele dăunătoare în conformitate cu articolul 91 din Regulamentul (UE) 2016/2031 oferă garanții mai fiabile în ceea ce privește nivelul de protecție fitosanitară din spațiile lor de lucru și, dacă este cazul, din alte locații. Prin urmare, este oportun să se permită autorităților competente să reducă frecvența controalelor oficiale efectuate la acești operatori la cel puțin o dată la doi ani.

                     (5)

                     Un spațiu de lucru și, după caz, alte locuri utilizate de operatorii profesioniști autorizați să elibereze pașapoarte fitosanitare în conformitate cu articolul 84 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031 ar trebui să facă obiectul a cel puțin unui control oficial în plus față de cel menționat la considerentul 1 dacă constituie locul de origine al plantelor, al produselor vegetale și al altor obiecte, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatele (1), (2) și (5) din Regulamentul (UE) 2016/2031, care au fost cultivate cel puțin o parte din viață sau care au fost situate într-o zonă delimitată stabilită în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul respectiv și care sunt susceptibile de a fi infestate de organismul dăunător pentru care fusese stabilită respectiva zonă delimitată. Respectivul control oficial suplimentar ar trebui să fie efectuat cât mai aproape posibil de momentul în care aceste plante, produse vegetale și alte obiecte sunt transportate din zona delimitată sau din zona infestată în zona tampon din respectiva zonă delimitată. Acest lucru este necesar pentru a se asigura că nu apar riscuri fitosanitare după un control oficial normal și înainte de deplasarea plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte în afara zonei delimitate sau din zona infestată în zona tampon.

                     (6)

                     Pentru a asigura un nivel adecvat de protecție fitosanitară, precum și o prezentare generală eficace a importurilor de plante în Uniune și a riscurilor aferente, autoritățile competente, în cazul în care plantele menționate la articolul 73 primul paragraf din Regulamentul (UE) 2016/2031 sunt importate pe teritoriul Uniunii, ar trebui să efectueze controale oficiale la prima sosire în Uniune pe cel puțin 1 % din transporturile de aceste plante.

                     (7)

                     Controalele oficiale din spațiile de lucru și, dacă este cazul, din alte locuri utilizate de operatorii profesioniști autorizați să aplice marcajul pe materialul de ambalaj din lemn menționat la articolul 98 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031 ar trebui efectuate cel puțin o dată pe an. Acest lucru este necesar pentru a asigura un control regulat și coerent în ceea ce privește riscurile fitosanitare asociate cu producția și comercializarea respectivului tip de material. Dacă este necesar, pe baza unor criterii legate de risc, autoritățile competente pot mări frecvența controalelor oficiale în spațiile de lucru și, după caz, în alte locuri utilizate de către operatorii profesioniști autorizați să aplice marcajul pe materialul de ambalaj din lemn menționat la articolul 98 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031.

                     (8)

                     Întrucât Regulamentele (UE) 2016/2031 și (UE) 2017/625 se aplică începând cu 14 decembrie 2019, prezentul regulament ar trebui să se aplice, de asemenea, de la data respectivă.

                     (9)

                     Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1
            Frecvența uniformă a controalelor oficiale la operatorii profesioniști autorizați să elibereze pașapoarte fitosanitare
            Autoritățile competente vor efectua controale oficiale cel puțin o dată pe an în spațiile de lucru și, după caz, în alte locuri utilizate de către operatorii profesioniști autorizați să elibereze pașapoarte fitosanitare în conformitate cu articolul 84 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031.
            Aceste controale includ inspecții și, în cazul în care există suspiciuni de riscuri pentru sănătatea plantelor, eșantionarea și testarea menționate la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031.
            Controalele respective se efectuează la momentul cel mai adecvat în ceea ce privește posibilitatea de a detecta prezența organismelor dăunătoare relevante sau a semnelor sau simptomelor relevante ale acestora.

            Articolul 2
            Creșterea frecvenței controalelor oficiale la operatorii profesioniști autorizați să elibereze pașapoarte fitosanitare
            Autoritățile competente pot mări frecvența controalelor oficiale menționate la articolul 1, în cazul în care riscul impune acest lucru, ținând seama cel puțin de următoarele elemente:

                        (a)

                        creșterea riscurilor fitosanitare pentru familia, genurile sau speciile specifice de plante sau de produse vegetale produse în spațiile respective și, după caz, în alte locuri, unde sunt necesare mai multe controale din cauza biologiei dăunătorilor sau a condițiilor de mediu;

                        (b)

                        riscurile fitosanitare legate de originea sau de proveniența pe teritoriul Uniunii a anumitor plante, produse vegetale sau a altor obiecte;

                        (c)

                        numărul de cicluri de producție dintr-un an;

                        (d)

                        istoricul conformității operatorului profesionist cu dispozițiile aplicabile din Regulamentele (UE) 2016/2031 și (UE) 2017/625;

                        (e)

                        infrastructura disponibilă și locul în care se află spațiile de lucru și, după caz, unde sunt situate alte locații utilizate de operatorul profesionist.

            Articolul 3
            Reducerea frecvenței controalelor oficiale la operatorii profesioniști autorizați să elibereze pașapoarte fitosanitare
            Autoritățile competente pot reduce frecvența controalelor oficiale menționate la articolul 1 la cel puțin o dată la doi ani, în cazul în care riscul permite acest lucru și dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

                        (a)

                        operatorul profesionist a implementat, timp de cel puțin doi ani consecutivi, un plan de gestionare a riscurilor legate de organismele dăunătoare, în conformitate cu articolul 91 din Regulamentul (UE) 2016/2031;

                        (b)

                        autoritatea competentă a concluzionat că planul a fost eficient la reducerea riscurilor fitosanitare relevante și că operatorul profesionist în cauză a respectat dispozițiile aplicabile ale Regulamentelor (UE) 2016/2031 și (UE) 2017/625.

            Articolul 4
            Frecvența minimă uniformă a controalelor oficiale asupra plantelor, produselor vegetale și altor obiecte de o anumită origine sau proveniență în cadrul Uniunii

               (1)   Un spațiu de lucru și, după caz, alte locuri utilizate de operatorii profesioniști autorizați să elibereze pașapoarte fitosanitare în conformitate cu articolul 84 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031 trebuie să facă obiectul a cel puțin unui control oficial în plus față de cel menționat la articolul 1 dacă constituie locul de origine al plantelor, al produselor vegetale și al altor obiecte, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatele (1), (2) și (5) din Regulamentul (UE) 2016/2031, care au fost cultivate cel puțin o parte din viață sau care au fost situate într-o zonă delimitată stabilită în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul respectiv și care sunt susceptibile de a fi infestate de organismul dăunător pentru care fusese stabilită respectiva zonă delimitată. Respectivul control oficial suplimentar trebuie să fie efectuat cât mai aproape posibil de momentul în care aceste plante, produse vegetale și alte obiecte sunt transportate din zona delimitată sau din zona infestată în zona tampon din respectiva zonă delimitată.

               (2)   Atunci când efectuează controalele oficiale menționate la alineatul (1), autoritățile competente evaluează următoarele elemente:

                           (a)

                           riscul ca plantele, produsele vegetale și alte obiecte să poarte organismul dăunător relevant;

                           (b)

                           riscul prezenței vectorilor potențiali ai respectivului organism dăunător, ținând seama de originea sau de proveniența din Uniune a transporturilor, de gradul de susceptibilitate al plantelor la infestare și de conformitatea operatorului profesionist responsabil de deplasare cu orice altă măsură luată pentru eradicarea sau eliminarea respectivului organism dăunător.

            Articolul 5
            Frecvența minimă uniformă a controalelor oficiale asupra plantelor menționate la articolul 73 primul paragraf din Regulamentul (UE) 2016/2031
            Controalele de identitate și controalele fizice asupra plantelor menționate la articolul 73 primul paragraf din Regulamentul (UE) 2016/2031 și care intră în Uniune se efectuează asupra a cel puțin 1 % din transporturile de aceste plante.

            Articolul 6
            Frecvența uniformă a controalelor oficiale la operatorii profesioniști autorizați să aplice marcajul pe materialul de ambalaj din lemn
            Autoritățile competente efectuează controale oficiale cel puțin o dată pe an în spațiile de lucru și, după caz, în alte locuri utilizate de către operatorii profesioniști autorizați să aplice marcajul pe materialul de ambalaj din lemn menționat la articolul 98 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/2031.
            Aceste controale includ supravegherea menționată la articolul 98 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/2031.

            Articolul 7
            Creșterea frecvenței controalelor oficiale la operatorii profesioniști autorizați să aplice marcajul pe materialul de ambalaj din lemn
            Autoritățile competente pot mări frecvența controalelor oficiale menționate la articolul 6, în cazul în care riscul impune acest lucru, ținând seama de unul sau mai multe dintre următoarele elemente:

                        (a)

                        creșterea riscurilor fitosanitare legate de prezența organismelor dăunătoare pe teritoriul Uniunii;

                        (b)

                        materialul de ambalaj din lemn, alte plante, produse vegetale sau alte obiecte care au făcut obiectul unor interceptări de organisme dăunătoare;

                        (c)

                        istoricul conformității operatorului profesionist cu dispozițiile aplicabile din Regulamentele (UE) 2016/2031 și (UE) 2017/625;

                        (d)

                        infrastructura disponibilă și locul în care se află spațiile de lucru și, după caz, unde sunt situate alte locații utilizate de operatorul profesionist.

            Articolul 8
            Intrare în vigoare și aplicare
            Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
            Se aplică de la 14 decembrie 2019.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2019.

                  Pentru Comisie

                  Președintele

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  JO L 95, 7.4.2017, p. 1.

            (2)  Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 652/2014 și (UE) nr. 1143/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivelor 69/464/CEE, 74/647/CEE, 93/85/CEE, 98/57/CE, 2000/29/CE, 2006/91/CE și 2007/33/CE ale Consiliului (JO L 317, 23.11.2016, p. 4).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/67 al Comisiei din 16 ianuarie 2019 de impunere a unor măsuri de salvgardare cu privire la importurile de orez Indica originare din Cambodgia și Myanmar/Birmania

text:
                  17.1.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 15/5

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/67 AL COMISIEI
         din 16 ianuarie 2019
         de impunere a unor măsuri de salvgardare cu privire la importurile de orez Indica originare din Cambodgia și Myanmar/Birmania
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (1), în special articolul 26,
         întrucât:
         1.   PROCEDURA

         1.1.   Deschiderea procedurii

                     (1)

                     La 16 februarie 2018, Comisia a primit din partea Italiei o cerere în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 (denumit în continuare „Regulamentul SGP”). Cererea viza adoptarea unor măsuri de salvgardare privind orezul de tip „Indica” originar din Cambodgia și Myanmar/Birmania. Alte state membre ale Uniunii producătoare de orez, și anume Spania, Franța, Portugalia, Grecia, România, Bulgaria și Ungaria, au susținut cererea prezentată de Italia.

                     (2)

                     După ce a constatat că cererea a furnizat suficiente elemente de probă care au arătat că orezul Indica originar din Myanmar/Birmania și Cambodgia a fost importat în cantități și la prețuri care au generat dificultăți grave industriei din Uniune, la 16 martie 2018 Comisia a publicat, după informarea statelor membre, un aviz de inițiere a unei anchete de salvgardare (2).

                     (3)

                     În vederea obținerii informațiilor necesare pentru a efectua o evaluare aprofundată, Comisia a informat producătorii cunoscuți (denumiți în continuare „morari”) de produse similare sau direct concurente din Uniune și asociația acestora, precum și morarii exportatori cunoscuți și federațiile acestora, inclusiv guvernele acestora, și i-a invitat să participe la anchetă.

               1.2.   Eșantionarea

                     (4)

                     Având în vedere numărul mare de producători din Uniune, de morari exportatori și de importatori implicați în această procedură și pentru a finaliza ancheta în termenele stabilite, Comisia a hotărât să limiteze ancheta la un număr rezonabil de morari individuali din Uniune. În conformitate cu articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1083/2013 al Comisiei (3), Comisia și-a bazat ancheta pe selectarea unui eșantion reprezentativ.

                     (5)

                     În avizul său de inițiere, Comisia a declarat că selectase în mod provizoriu un eșantion de morari din Uniune pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție a produsului similar, asigurând în același timp o repartizare geografică. Deși orezul este cultivat în opt state membre, producția este concentrată preponderent în Italia și Spania: aceste două țări reprezintă 80 % din producția totală de orez din Uniune (aproximativ 50 % în Italia și 30 % în Spania) și sunt astfel reprezentative pentru industria din Uniune. Pe această bază, Comisia a considerat că este justificată trimiterea chestionarelor unui număr de trei morari din Italia și unui morar din Spania.

                     (6)

                     Reprezentativitatea eșantionului a fost pusă la îndoială de către una dintre părți. Aceasta a solicitat Comisiei să confirme cantitatea de producție pe care morarii incluși în eșantion o reprezentau în raport cu producția totală a Uniunii și modul în care situația lor a evoluat în comparație cu industria din Uniune. Astfel cum se explică în considerentul 5, selectarea eșantionului s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de producție care ar putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă. Cei trei morari din Italia incluși în eșantion au reprezentat 50 % din producția italiană în cursul anului de comercializare 2016/2017, iar morarul din Spania inclus în eșantion a reprezentat 17 % din producția spaniolă în același an. Împreună, morarii incluși în eșantion au reprezentat 26 % din producția totală a Uniunii. În plus, pe parcursul perioadei anchetate, și anume de la 1 septembrie 2012 până la 31 august 2017, producția societăților incluse în eșantion a evoluat într-un mod similar cu producția întregii industrii. Producția a scăzut cu 36 % pentru producătorii incluși în eșantion și cu 38 % pentru întreaga industrie din Uniune. Aceasta întărește concluzia că eșantionul este într-adevăr reprezentativ.

                     (7)

                     De asemenea, au fost trimise chestionare unor cultivatori (denumiți în continuare „fermieri”), dar având în vedere nivelul ridicat de fragmentare a sectorului (aproximativ 4 000), acesta oferă doar o imagine foarte limitată a situației (4).

                     (8)

                     În ceea ce privește selectarea exportatorilor, Comisia a primit în total 13 răspunsuri la exercițiul de eșantionare de la morarii exportatori din Cambodgia și 15 răspunsuri de la morarii exportatori din Myanmar/Birmania. Prin urmare, a fost necesară eșantionarea și toate părțile au fost informate în consecință. Pe baza informațiilor primite de la morarii exportatori, Comisia a selectat inițial un eșantion de trei exportatori din Cambodgia și trei exportatori din Myanmar/Birmania. Aceștia au fost selectați pe baza celui mai mare volum de exporturi către Uniune. Cu toate acestea, în urma unei evaluări suplimentare și a observațiilor primite din partea Federației Cambodgiene a Orezului, doi exportatori din Cambodgia nu au fost în măsură să coopereze și, prin urmare, au fost înlocuiți. Doar o singură societate a răspuns în final chestionarului. În ceea ce privește Myanmar/Birmania, toate cele trei societăți selectate au răspuns în final chestionarului.

                     (9)

                     Ca reacție la avizul de inițiere, s-au manifestat patru importatori neafiliați. Ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu era necesară. Comisia a trimis chestionare tuturor celor patru societăți, care însă nu au oferit toate un răspuns complet.

               1.3.   Vizite de verificare

                     (10)

                     Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru anchetele sale. În conformitate cu articolul 12 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1083/2013, au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

                                 (a)

                                 Morari:

                                             —

                                             Riso Scotti S.p.a. și societatea afiliată (Riso Scotti Danubio), Italia;

                                             —

                                             Curti S.r.l. și societatea afiliată (Riso Ticino Soc. Coop.), Italia;

                                             —

                                             Riso Viazzo S.r.l., Italia;

                                             —

                                             Herba Ricemills S.L., Spania.

                                 (b)

                                 Asociații:

                                             —

                                             Ente Nazionale Risi (Enterisi), Italia.

               1.4.   Perioada de anchetă

                     (11)

                     Ancheta a vizat ultimii cinci ani de comercializare, și anume perioada cuprinsă între 1 septembrie 2012 și 31 august 2017 (denumită în continuare „perioada de anchetă”).

               1.5.   Comunicarea constatărilor

                     (12)

                     În urma comunicării constatărilor, Comisia a primit opt observații, inclusiv observații din partea Italiei și a Spaniei. De asemenea, Comisia a primit observații din partea a trei societăți și a unei asociații care nu erau părți interesate. Chiar dacă aceste părți nu erau înregistrate ca părți interesate, observațiile lor au fost luate în considerare în mare măsură și au fost abordate în concluziile Comisiei, întrucât acestea corespundeau în cea mai mare parte cu observațiile formulate de părțile interesate înregistrate.

               2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR SAU DIRECT CONCURENT

         2.1.   Produsul în cauză

                     (13)

                     „Produsul în cauză” este orezul Indica semialbit sau albit originar din Cambodgia și Myanmar/Birmania care beneficiază de o scutire de taxe vamale în temeiul Regulamentului SGP, încadrat în prezent la codurile NC 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 și 1006 30 98.

                     (14)

                     Produsul în cauză este importat în Uniune fie în vrac, pentru prelucrare ulterioară (albire, curățare și ambalare), fie în saci mici de până la 5 kg sau între 5 kg și 20 kg, care pot fi vânduți direct de către comercianții cu amănuntul, fără o prelucrare ulterioară.

               2.2.   Produsul similar sau direct concurent

                     (15)

                     Indica și Japonica sunt cele două tipuri principale de orez. Primul tip este orez cu bobul lung care nu se lipește după preparare. Al doilea tip, Japonica, este un tip de orez cu bob mai rotund. Boabele de orez se lipesc și acest tip de orez se folosește pentru feluri de mâncare precum paella sau risotto.

                     (16)

                     Atunci când este recoltat, orezul are o coajă și este denumit „orez nedecorticat”. După recoltare, orezul trece printr-o serie de procese de albire. „Orezul decorticat” este orezul de pe care s-a îndepărtat coaja. Pentru obținerea „orezului semialbit” sau a „orezului albit” este necesară o albire suplimentară.

                     (17)

                     În cadrul acestei evaluări, Comisia a stabilit că orezul Indica albit sau semialbit produs în Uniune este similar sau direct concurent cu produsul în cauză.

                     (18)

                     Atât orezul Indica albit și semialbit produs în Uniune, cât și cel importat au într-adevăr aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază. Aceste produse au aceleași utilizări și sunt vândute prin canale de vânzare similare sau identice, aceluiași tip de clienți. Acești clienți sunt fie comercianți cu amănuntul, fie prelucrători din Uniune.

               2.3.   Observațiile părților

                     (19)

                     În urma comunicării constatărilor, mai multe părți interesate (5) au susținut că orezul Indica aromat ar trebui să fie exclus din domeniul de aplicare al anchetei, deoarece acesta are caracteristici diferite față de alte tipuri de orez Indica și nu concurează cu orezul produs în Uniune. De asemenea, părțile respective au susținut că, începând cu anul 2017, orezul aromat este încadrat la un alt cod NC, ceea ce ar consolida concluziile potrivit cărora acest tip de orez este diferit de celelalte.

                     (20)

                     În primul rând și astfel cum au confirmat diferite părți interesate, orezul Indica acoperă o gamă largă de tipuri și soiuri de orez specifice, inclusiv orezul parfumat sau aromat. Chiar dacă există mici diferențe între toate aceste tipuri, de exemplu gustul și structura, toate au totuși aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază.

                     (21)

                     În plus, toate aceste tipuri diferite servesc aceleiași utilizări finale, sunt albite de aceiași morari, sunt vândute prin aceleași canale comerciale și concurează între ele. Faptul că din anul 2017 există un cod NC specific pentru orezul aromat nu este relevant deoarece, astfel cum se menționează în avizul de inițiere, codurile NC sunt furnizate doar cu titlu informativ și nu constituie un factor decisiv pentru definirea unui produs în cadrul unei anchete în domeniul apărării comerciale. Prin urmare, argumentele au fost respinse.

               3.   EXISTENȚA UNOR DIFICULTĂȚI GRAVE

         3.1.   Definiția industriei din Uniune

                     (22)

                     Conform Regulamentului SGP, industria relevantă ar trebui să fie formată din morari care produc produse similare sau direct concurente. În acest caz, Comisia consideră că industria din Uniune este compusă din morarii de orez. Morarii de orez prelucrează orez cultivat/produs în Uniune care concurează direct cu orezul Indica albit sau semialbit exportat din Myanmar/Birmania sau Cambodgia.

                     (23)

                     În cererea sa, Italia a susținut că, având în vedere strânsa interdependență dintre fermieri și morari, ar trebui să se examineze atât morarii, cât și fermierii pentru evaluarea prejudiciului. Chiar dacă situația fermierilor poate fi puternic afectată, de asemenea, de importurile de orez din Cambodgia și Myanmar/Birmania, aceștia ar trebui să fie considerați mai degrabă furnizori de materii prime, nu morari care produc produse similare sau direct concurente.

               3.2.   Consumul din Uniune

                     (24)

                     Consumul de orez Indica în Uniune a fost stabilit pe baza datelor colectate de Comisie de la statele membre și a statisticilor de import disponibile prin intermediul Eurostat (6).

                     (25)

                     Consumul din Uniune a evoluat după cum urmează:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Consumul total al Uniunii (în tone)

                                 1 061 793

                                 1 146 701

                                 1 090 662

                                 1 040 969

                                 993 184

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    108

                                    103

                                    98

                                    94

                                    Sursă: Datele compilate de Comisie pe baza datelor primite de la statele membre și Eurostat – echivalent orez Indica albit.

                     (26)

                     Consumul de orez Indica în Uniune a scăzut cu 6 % în cursul perioadei de anchetă. Cel mai mare consum a fost atins în 2013/2014 (+ 8 %), iar acesta a coincis cu o creștere importantă a importurilor de orez Indica din Cambodgia și Myanmar/Birmania, ceea ce a condus la o saturație a pieței. În următorii ani de comercializare, consumul a înregistrat o tendință descendentă.

               3.3.   Evoluția importurilor

                     (27)

                     Importurile în Uniune din Cambodgia și Myanmar/Birmania ale produsului în cauză au evoluat după cum urmează:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Cambodgia

                                 tone

                                 163 337

                                 228 878

                                 251 666

                                 299 740

                                 249 320

                                    indice

                                    100

                                    140

                                    154

                                    184

                                    153

                                 Myanmar

                                 tone

                                 2 075

                                 28 856

                                 52 680

                                 36 088

                                 62 683

                                    indice

                                    100

                                    1 391

                                    2 539

                                    1 739

                                    3 021

                                 Total

                                 tone

                                 165 412

                                 257 734

                                 304 346

                                 335 828

                                 312 003

                                    indice

                                    100

                                    156

                                    184

                                    203

                                    189

                                    Sursă: Statisticile Eurostat (orez semialbit transformat în echivalent orez albit și date compilate de Comisie pe baza datelor primite de la statele membre). [În scopul convertirii cantităților aferente diferitelor etape de prelucrare a orezului (nedecorticat, decorticat, semialbit sau albit), Comisia a stabilit rata de conversie în Regulamentul (CE) nr. 1312/2008 al Comisiei din 19 decembrie 2008 de stabilire a ratelor de conversie, a costurilor de prelucrare și a valorii subproduselor aferente diferitelor etape de transformare a orezului (JO L 344, 20.12.2008, p. 56). De exemplu, rata de conversie dintre orezul Indica decorticat și orezul Indica albit este de 0,69. Aceasta se aplică atât importurilor, cât și orezului produs în Uniune.]

                     (28)

                     Volumele importurilor din Cambodgia au crescut de la 163 000 de tone la 249 000 de tone. Acestea au crescut semnificativ până în 2015/2016 și ulterior au scăzut ușor, ceea ce a coincis cu o scădere a consumului în 2016/2017. În pofida scăderii, importurile au rămas cu 50 % mai mari decât în 2012/2013. La sfârșitul perioadei de anchetă, Cambodgia reprezenta 25 % din totalul importurilor.

                     (29)

                     În ceea ce privește importurile din Myanmar/Birmania, acestea au crescut, de asemenea, remarcabil în cursul perioadei de anchetă, de la 2 000 de tone la 62 000 de tone. Totuși, acestea au rămas la un nivel inferior în comparație cu cele din Cambodgia. Importurile din Myanmar/Birmania au reprezentat 6,3 % din totalul importurilor de orez în Uniune la sfârșitul perioadei de anchetă (a se vedea tabelul privind cota de piață de mai jos).

                     (30)

                     În ceea ce privește cotele de piață, importurile au evoluat în consecință:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Cota de piață a Cambodgiei (%)

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Cota de piață a Myanmar/Birmania (%)

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                 Total

                                 15,6

                                 22,5

                                 27,9

                                 32,3

                                 31,4

                                    Sursă: Eurostat și datele compilate de Comisie pe baza datelor primite de la statele membre în echivalent orez albit.

                     (31)

                     Cambodgia și-a mărit semnificativ cota de piață de la 15,4 % la 25,1 %, în timp ce cota de piață a Myanmar/Birmania a crescut de la 0,2 % la 6,3 %.

                     (32)

                     Evoluția prețurilor a urmat tendințele următoare:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Prețul de import din Cambodgia (EUR/tonă)

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    87

                                    96

                                    93

                                    94

                                 Prețul de import din Myanmar/Birmania (EUR/tonă)

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    87

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Medie ponderată

                                 586,3

                                 496,2

                                 536,7

                                 532,6

                                 523,1

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    85

                                    92

                                    91

                                    89

                                    Sursă: Eurostat.

                     (33)

                     În ansamblu, prețurile de import din Cambodgia au scăzut cu 6 %, în timp ce prețul de import din Myanmar/Birmania a scăzut cu 3 %. În pofida scăderii limitate a prețurilor importurilor din Cambodgia și Myanmar/Birmania, pe baza unei comparații între prețul mediu de import și prețurile unitare de vânzare ale industriei din Uniune (a se vedea considerentul 64), s-a constatat că prețurile importurilor din Cambodgia și Myanmar/Birmania (pe baza datelor Eurostat) au subcotat semnificativ prețurile Uniunii cu 22 % și, respectiv, 43 %.

                     (34)

                     În urma comunicării constatărilor, Ministerul Comerțului din Cambodgia (denumit în continuare „Cambodgia”) a pus sub semnul întrebării metodologia utilizată de Comisie pentru calcularea marjelor de subcotare. Acesta a susținut că nu au fost adăugate costurile ulterioare importului pentru a calcula prețul de export din Cambodgia și că analiza subcotării prețurilor s-a bazat pe o comparație între prețurile medii, fără a lua în considerare diferitele niveluri ale comerțului. De asemenea, Cambodgia a pus sub semnul întrebării faptul dacă datele furnizate de exportatorii cooperanți au fost utilizate pentru determinarea prejudiciului.

                     (35)

                     Având în vedere argumentele primite după comunicarea constatărilor, Comisia a decis să își revizuiască calculele de subcotare, pentru a include costurile ulterioare importului sau de transport relevante, în scopul de a reflecta diferențele de nivel comercial care afectează comparabilitatea prețurilor și pentru a utiliza, în măsura posibilului, datele furnizate de exportatorii cooperanți.

                     (36)

                     Pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a decis să adapteze prețurile de import conform afirmațiilor din partea Cambodgiei, luând în considerare costurile ulterioare importului. În același timp, Comisia a considerat că prețurile industriei din Uniune ar trebui ajustate, de asemenea, pentru a ține seama de costurile de transport ale orezului din Europa de Sud (Italia și Spania, în acest caz) în nordul Europei, având în vedere că concurența pentru orezul Indica semialbit și albit are loc preponderent în nordul Europei. Pe baza informațiilor disponibile (date obținute în cadrul unei anchete anterioare privind un alt produs alimentar, și anume mandarinele Satsuma), Comisia a estimat costurile ulterioare importului la aproximativ 2 % din prețul de import, iar costurile de transport în Uniune sunt estimate la 49 EUR/tonă, pe baza informațiilor incluse în cerere și verificate în timpul anchetei la fața locului.

                     (37)

                     În plus, pentru a reflecta diferențele de nivel comercial, Comisia a efectuat comparația prețurilor între vânzările de orez albit în vrac și vânzările sub formă de pachete mici. Trebuie remarcat faptul că, pe baza statisticilor derivate din codurile NC, în timp ce Cambodgia exportă orez în vrac și în pachete mici, Myanmar/Birmania exportă aproape exclusiv orez în vrac.

                     (38)

                     În sfârșit, s-a decis stabilirea prețului de export pe baza răspunsurilor la chestionar primite de la producătorii-exportatori. În cazul Cambodgiei, întrucât un singur exportator cambodgian a răspuns la chestionar, exercițiul de eșantionare a eșuat. Întrucât exportatorul care a cooperat reprezintă doar o foarte mică parte a importurilor din Cambodgia, Comisia a trebuit să utilizeze cele mai bune date disponibile, în temeiul articolului 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1083/2013. Astfel, în cazul Cambodgiei, au fost utilizate prețurile Eurostat. Pentru Myanmar/Birmania au fost utilizate prețurile din răspunsurile la chestionar.

                     (39)

                     Pe baza celor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că subcotarea prețurilor pentru vânzările în vrac este de 13 % pentru Cambodgia și de 43 % pentru Myanmar/Birmania. În ceea ce privește compararea prețurilor pentru orezul ambalat, subcotarea prețurilor constatată a fost de 14 % pentru Cambodgia.

                     (40)

                     Astfel, această diferență de preț între orezul importat și cel produs în Uniune este semnificativă, în special atunci când se ia în considerare faptul că orezul este în general un produs sensibil la preț. În general, consumatorii nu fac nicio distincție între diferitele origini.

                     (41)

                     De asemenea, Cambodgia a susținut că determinarea de către Comisie a dificultăților grave s-a bazat pe o evaluare cumulată a efectului de volum și de preț al importului de orez din Cambodgia și din Myanmar/Birmania. Această afirmație este însă respinsă, deoarece analiza de mai sus distinge în mod clar între situația referitoare la Cambodgia și cea referitoare la Myanmar/Birmania.

                     (42)

                     În concluzie, importurile din Cambodgia și Myanmar/Birmania au crescut în mod substanțial atât în termeni absoluți, cât și în ceea ce privește cota de piață în cursul perioadei de anchetă. Chiar dacă volumul combinat al importurilor a scăzut ușor în 2016/2017, acesta a rămas per total mult mai mare decât la începutul perioadei de anchetă. În plus, prețul de import mediu ponderat combinat al ambelor țări a scăzut în cursul perioadei de anchetă și a subcotat în mod semnificativ prețurile Uniunii.

               3.4.   Situația economică a industriei din Uniune

         3.4.1.   Observații generale

                     (43)

                     În temeiul articolului 23 din Regulamentul SGP, ar trebui să se considere că există dificultăți grave în cazul în care morarii din Uniune suferă o deteriorare a situației lor economice și/sau financiare. La examinarea existenței unei asemenea deteriorări, Comisia ar trebui să țină seama de factorii enumerați la articolul 23, în ceea ce privește morarii din Uniune, în cazul în care astfel de informații sunt disponibile.

                     (44)

                     Astfel cum se menționează în considerentul 5, Comisia a utilizat eșantionarea pentru a determina dificultățile grave suferite de industria din Uniune. În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici.

                     (45)

                     Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici (cota de piață, producția și stocurile – importurile sunt analizate mai sus) pe baza datelor generale de pe piață colectate lunar referitoare la producția de orez convertită în echivalent orez albit. Ca urmare a faptului că nu sunt disponibile date fiabile privind falimentul și ocuparea forței de muncă pentru industria din Uniune, acestea nu au putut fi incluse în analiză.

                     (46)

                     Comisia a evaluat indicatorii microeconomici (prețurile și rentabilitatea) pe baza datelor verificate la nivelul eșantionului. În absența datelor la nivel macro, capacitatea de producție a fost analizată, de asemenea, la nivelul eșantionului.

               3.4.2.   Indicatori macroeconomici

                     (47)

                     În cursul perioadei de anchetă, cota de piață a industriei din Uniune a evoluat după cum urmează:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Cote de piață (%)

                                 61,4

                                 54,8

                                 46,7

                                 40,5

                                 39,3

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Sursă: Datele compilate de Comisie pe baza datelor primite de la statele membre.

                     (48)

                     De asemenea, cotele de piață au scăzut semnificativ de la 61 % la 39 %, și anume o scădere cu mai mult de 20 %.

                     (49)

                     Producția de orez Indica de către industria din Uniune a urmat, de asemenea, o tendință descrescătoare semnificativă în cursul perioadei de anchetă:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Volumul producției (tone)

                                 685 183

                                 692 740

                                 547 908

                                 449 313

                                 423 962

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Sursă: Datele compilate de Comisie pe baza datelor primite de la statele membre.

                     (50)

                     Producția a scăzut cu aproape 40 %, de la 685 000 de tone la 424 000 de tone.

                     (51)

                     Stocurile de orez albit din Uniune au crescut cu 4 % în cursul perioadei de anchetă, de la 255 000 de tone la 265 000 de tone. Acestea au crescut mai întâi în mod semnificativ cu 11 %, iar ulterior au scăzut ușor.

                     (52)

                     Cambodgia a afirmat, în urma comunicării constatărilor, că datele privind producția din Uniune sunt eronate, dat fiind faptul că datele privind producția din Uniune minus datele privind vânzările nu se potrivesc cu stocul final menționat mai jos. Într-adevăr, Comisia a furnizat doar un calcul parțial, întrucât datele nu reflectă stocul inițial, utilizarea orezului ca semințe etc. Cu toate acestea, calculul este conform cu calculul bilanțului care este utilizat de Comisie (a se vedea considerentul 24).

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Stocuri finale (tone)

                                 255 301

                                 280 507

                                 283 126

                                 272 136

                                 264 766

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    110

                                    111

                                    107

                                    104

                                    Sursă: Datele compilate de Comisie pe baza datelor primite de la statele membre.

                     (53)

                     În absența datelor privind capacitatea de producție la nivel macro, Comisia a examinat aceste date la nivelul eșantionului. Suprafața dedicată cultivării orezului Indica în Uniune oferă totuși o indicație destul de bună cu privire la orezul Indica disponibil pentru morari și, prin urmare, la potențialul acestora de utilizare a capacității. Această suprafață a înregistrat, în general, o scădere de 37 % în cursul perioadei de anchetă și a evoluat după cum urmează:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Suprafața (hectare)

                                 145 781

                                 145 783

                                 124 270

                                 101 865

                                 91 685

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    100

                                    85

                                    70

                                    63

                                    Sursă: Datele compilate de Comisie pe baza datelor primite de la statele membre.

               3.4.3.   Indicatori microeconomici

                     (54)

                     Pe baza răspunsurilor la chestionar primite de la morarii din Uniune, prețurile și rentabilitatea au evoluat după cum urmează:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Preț (EUR/tonă)

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    97

                                    104

                                    109

                                    107

                                 Rentabilitatea (%)

                                 1,4

                                 0,1

                                 1,5

                                 4,3

                                 1,2

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    8

                                    107

                                    312

                                    88

                                    Sursă: Răspunsuri la chestionar. (Datele furnizate de morari se bazează pe ani calendaristici, nu pe ani de comercializare. Având în vedere faptul că există o suprapunere semnificativă între aceste perioade, tendințele rămân totuși reprezentative pentru perioada de anchetă.)

                     (55)

                     Prețurile unitare ale morarilor incluși în eșantion au crescut cu 7 % în cursul perioadei de anchetă. Pe baza rezultatelor verificărilor efectuate de Comisie, se pare că, având în vedere presiunea din ce în ce mai mare a importurilor la prețuri scăzute, morarii din Uniune incluși în eșantion au decis, atunci când este posibil, să își concentreze vânzările pe cantități mai mici de orez Indica semialbit și albit și să se axeze pe produsele de marcă, în loc să vândă distribuitorilor sub marcă proprie.

                     (56)

                     Prin modificarea gamei lor originale de produse, morarii din Uniune au reușit astfel să mențină un grad stabil de rentabilitate, în detrimentul cotei lor de piață, care a scăzut dramatic. Cu toate acestea, este posibil ca modificarea gamei de produse să fi fost utilă mai ales în 2015/2016 (când rentabilitatea a crescut chiar), dar în 2016/2017 nivelul profitului a scăzut din nou. Într-o situație în care prețurile de import s-au dovedit a subcota în mod semnificativ prețurile din Uniune în 2016/2017 (cu 22 % și, respectiv, 43 %), această strategie nu poate fi decât o soluție pe termen scurt. În viitorul apropiat, morarii se vor confrunta cu presiuni din ce în ce mai mari din partea prețurilor de import scăzute. Într-adevăr, Cambodgia a trecut deja parțial de la vânzările în vrac la vânzările de produse mici ambalate care sunt vândute la nivelul comercianților cu amănuntul. Acest canal de vânzări este mai profitabil decât vânzările în vrac și este probabil că Cambodgia va vinde din ce în ce mai mult și va concura într-o măsură din ce în ce mai mare cu industria din Uniune la acest nivel, inclusiv pe piețele de nișă.

                     (57)

                     În ceea ce privește rentabilitatea, aceasta a rămas la un nivel relativ stabil, dar scăzut, întrucât creșterea prețului a putut compensa pierderea volumului. Un nivel de rentabilitate de 1 %-2 % este, de asemenea, cu mult sub nivelul de 6 %, care este considerat nivelul adecvat de rentabilitate necesar pentru a acoperi costurile și investițiile totale, cercetarea și dezvoltarea (C&D) și inovarea.

                     (58)

                     În urma comunicării constatărilor, o parte a solicitat informații suplimentare cu privire la procentul de 6 % menționat în considerentul de mai sus. Odată cu modernizarea instrumentelor de apărare comercială ale UE în 2018, legislația respectivă a prevăzut că, atunci când se calculează marja de prejudiciu, nivelul de profit așteptat în condiții normale de concurență nu va fi mai mic de 6 % (7). Această valoare de referință utilizată în anchetele în domeniul apărării comerciale este relevantă, de asemenea, în cadrul unei anchete de salvgardare. Acesta este motivul pentru care Comisia a utilizat această valoare de referință și în acest caz.

                     (59)

                     Este dificil să se evalueze capacitatea de producție a industriei din Uniune pentru produsele similare, și anume orezul Indica, deoarece industria de prelucrare poate utiliza capacitatea sa pentru a procesa atât orezul Indica, cât și orezul Japonica, indiferent dacă acesta este importat sau cultivat în Uniune. În plus, nu sunt disponibile date macro (a se vedea mai sus). Pe baza eșantionului, utilizarea capacității, astfel cum se arată mai jos, a scăzut de la 22 % la 14 %. Aceste procente pot părea relativ scăzute, deoarece se bazează pe o comparație între producția produsului similar (orez Indica) și capacitatea de producție instalată pentru toate tipurile de orez.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Rata de utilizare a capacității (%)

                                 22,1

                                 21,1

                                 19,0

                                 13,0

                                 14,0

                                    Indice (2012/13 = 100)

                                    100

                                    96

                                    86

                                    59

                                    64

                                    Surse: Răspunsuri la chestionar.

               3.4.4.   Concluzie

                     (60)

                     În concluzie, situația industriei din Uniune s-a deteriorat din punct de vedere economic. În timp ce importurile din Cambodgia și Myanmar/Birmania au crescut substanțial în termeni absoluți, industria din Uniune a pierdut aproximativ 6 % din cota de piață în favoarea Myanmar/Birmania și 10 % în favoarea Cambodgiei. De asemenea, industria din Uniune a fost supusă unei subcotări importante a prețurilor de 22 % și, respectiv, 43 %. Producția în Uniune a scăzut în continuare cu 38 %. Prin urmare, în cursul perioadei de anchetă, dificultățile economice s-au materializat, în principal, în ceea ce privește volumul. Morarii din Uniune au decis să nu își micșoreze nivelul prețurilor în pofida concurenței cu importurile la prețuri scăzute și au menținut un anumit nivel de profit. Acolo unde a fost posibil, morarii din Uniune au decis efectiv să își modifice gama de produse și să se concentreze pe segmente de nișă și pe produse de marcă pentru a-și menține nivelul de profit, în pofida scăderii volumului vânzărilor și al producției. Aceasta este însă doar o soluție temporară, întrucât importurile din Cambodgia și din Myanmar/Birmania au trecut deja, chiar dacă doar într-o măsură limitată, de la vânzările în vrac la vânzările în ambalaje mici, concurând așadar cu industria din Uniune și la nivelul comerțului cu amănuntul. Se așteaptă ca ambele țări să-și mărească importurile la prețuri scăzute pe acest canal de vânzări mai profitabil și, de asemenea, să concureze pe piețe de nișă și de produse de marcă, cu consecințe negative, de asemenea, pentru situația financiară a industriei din Uniune.

               4.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

                     (61)

                     Comisia a stabilit existența unei legături de cauzalitate între, pe de o parte, volumul importurilor produsului în cauză și, pe de altă parte, dificultățile grave ale morarilor din Uniune, pe baza elementelor indicate în cele ce urmează. Comisia a analizat, de asemenea, dacă dificultățile grave nu pot fi atribuite altor factori decât importurile și prețurile.

               4.1.   Efectele importurilor din Cambodgia și Myanmar/Birmania

                     (62)

                     Graficul de mai jos stabilește în mod clar o coincidență în timp între importurile din Cambodgia și Myanmar/Birmania și situația industriei din Uniune, evidențiată printr-o pierdere substanțială a cotelor de piață, care cauzează dificultăți grave morarilor din Uniune.
                     Cambodgia/Myanmar/Birmania
                     UE
                     2015/2016
                     2014/2015
                     2013/2014
                     2012/2013
                     2016/2017
                     Cote de piață
                     70,0 %
                     60,0 %
                     50,0 %
                     40,0 %
                     30,0 %
                     20,0 %
                     10,0 %
                     0,0 %

                                    Sursă:

                              Eurostat și datele compilate de Comisie pe baza datelor primite de la statele membre.

                     (63)

                     Comisia consideră că importurile din Cambodgia și Myanmar/Birmania au provocat, de asemenea, în mod individual dificultăți grave. Într-adevăr, atât importurile din Cambodgia, cât și cele din Myanmar/Birmania au crescut individual ca volum absolut (cu 53 % și, respectiv, cu peste 2 000 %), precum și în ceea ce privește cota de piață (cu 9,7 puncte procentuale și, respectiv, 6,1 puncte procentuale). În plus, atât importurile din Cambodgia, cât și cele din Myanmar/Birmania au subcotat, în mod individual, prețul Uniunii (cu aproximativ 22 % și, respectiv, 43 %). Prin urmare, se poate concluziona că importurile atât din Cambodgia, cât și din Myanmar/Birmania au provocat, de asemenea, dificultăți grave industriei din Uniune.

                     (64)

                     Expansiunea rapidă a importurilor din Cambodgia și Myanmar/Birmania se explică prin nivelul scăzut al prețurilor acestora, care subcotează în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. Orezul Indica este un produs sensibil la prețuri, mai ales că, în general, consumatorii nu fac diferența între produsele din Uniune și produsele importate. Pentru consumatorii care cumpără orez de la comercianții cu amănuntul, originea orezului este în mare parte necunoscută. Aceasta se întâmplă în special atunci când orezul este vândut sub marcă proprie, și anume marca comerciantului cu amănuntul. Prin furnizarea orezului la un preț foarte scăzut, astfel cum este ilustrat de nivelurile subcotării menționate în considerentul 33, Cambodgia și Myanmar/Birmania au reușit să-și extindă în mod semnificativ și rapid exporturile de orez pe piața Uniunii. În plus, Cambodgia – care exporta mai ales orez în vrac pentru prelucrare ulterioară în Uniune – comercializează din ce în ce mai mult orez ambalat direct către comercianții cu amănuntul din Uniune, ceea ce cauzează o presiune suplimentară asupra prețurilor și concurență la nivelul morarilor din Uniune.

               4.2.   Alți factori

                     (65)

                     Au fost evaluați, de asemenea, alți factori care este posibil să fi contribuit la dificultățile grave suferite de industria din Uniune.

               4.2.1.   Importurile din alte țări terțe

                     (66)

                     Importurile din alte țări terțe au crescut, de asemenea, în cursul perioadei de anchetă de la 23 % la 29,3 % (+ 6,3 %) în ceea ce privește cota de piață.

                                 Cota de piață (%)

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                    Uniunea Europeană

                                    61,4

                                    54,8

                                    46,7

                                    40,5

                                    39,3

                                 Cambodgia

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmar

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                    Cambodgia și Myanmar/Birmania

                                    15,6

                                    22,5

                                    27,9

                                    32,3

                                    31,4

                                 Thailanda

                                 12,2

                                 11,5

                                 11,8

                                 12,9

                                 13,8

                                 India

                                 4,7

                                 4,0

                                 5,8

                                 6,8

                                 7,3

                                 Pakistan

                                 2,5

                                 2,9

                                 3,3

                                 3,3

                                 3,2

                                 Alte țări

                                 3,7

                                 4,4

                                 4,5

                                 4,3

                                 5,1

                                    Toate celelalte țări împreună (cu excepția Cambodgiei și Myanmar/Birmania)

                                    23,0

                                    22,8

                                    25,4

                                    27,3

                                    29,3

                                    Sursă: Eurostat.

                     (67)

                     Chiar dacă importurile din alte țări terțe pot explica parțial scăderea cotelor de piață ale Uniunii, majorarea cotei de piață a țărilor respective, chiar în mod cumulativ, este mult mai limitată decât cea a Cambodgiei și Myanmar/Birmania (+ 15 %).

                     (68)

                     În plus și cel mai important, astfel cum se arată în tabelul de mai jos, prețurile medii ponderate ale altor importuri în cursul perioadei de anchetă sunt mult mai mari decât cele ale importurilor din Cambodgia și Myanmar/Birmania și decât cele ale Uniunii (8). Comparând prețul importurilor din Thailanda cu cele din Myanmar/Birmania, se observă o diferență de preț de 85 %. Atunci când se compară prețurile importurilor din India cu cele din Cambodgia, diferența de preț este de 72 %. Aceasta consolidează, de asemenea, concluzia de mai sus că prețurile mai mici au permis Myanmar/Birmania și Cambodgiei să își extindă rapid exporturile în Uniune în cursul perioadei de anchetă.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Uniunea Europeană

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                 Cambodgia

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                 Myanmar

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                 Thailanda

                                 946,7

                                 863,5

                                 896,8

                                 825,7

                                 751,1

                                 India

                                 925,7

                                 1 054,1

                                 1 061,0

                                 893,0

                                 949,2

                                 Pakistan

                                 924,3

                                 999,7

                                 996,0

                                 846,3

                                 926,3

                                    Sursă: Eurostat și răspunsurile la chestionar.

               4.2.2.   Dificultăți structurale în sectorul orezului din Italia

                     (69)

                     În informațiile prezentate la deschiderea anchetei, Federația Cambodgiană a Orezului a susținut că dificultățile din sectorul orezului din Italia sunt, în general, mai grave decât în restul Uniunii și, prin urmare, nu pot fi atribuite doar creșterii importurilor.

                     (70)

                     Răspunsurile la chestionar și verificarea au arătat într-adevăr că situația industriei din Uniune este mai gravă în Italia decât în Spania. Aceasta se datorează parțial faptului că piața orezului din Spania este organizată în mod diferit și, prin urmare, este mai rezistentă în ceea ce privește oferta și cererea, precum și în ceea ce privește prețurile. Cu toate acestea, Comisia a efectuat o anchetă la nivelul întregii Uniuni bazată pe situația industriei globale din Uniune și pe baza unui eșantion reprezentativ. Ancheta a arătat – astfel cum s-a explicat mai sus – că există dificultăți generale pentru industria din Uniune.

               4.2.3.   Importurile de „orez nedecorticat” din Guyana

                     (71)

                     De asemenea, părțile interesate au susținut că importurile sporite de orez din Guyana au contribuit la dificultățile grave. Orezul importat din Guyana nu este albit (acesta constă din așa-numitul „orez nedecorticat”) și, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al anchetei și nu este inclus în statisticile de import menționate anterior, nefiind relevant în cazul de față.

               4.2.4.   Exporturile efectuate de industria din Uniune

                     (72)

                     Guvernul cambodgian a susținut că unul dintre aspectele care au fost trecute cu vederea în contextul legăturii de cauzalitate este orientarea către export a industriei din Uniune. Această afirmație nu a fost însă justificată și, chiar dacă exporturile au crescut, într-adevăr, de la 3 % din producția totală la 7 % din producția totală în cursul perioadei de anchetă, acestea reprezintă totuși o proporție foarte mică din producția Uniunii. În plus, creșterea exporturilor (+ 11 000 de tone) este mult mai mică decât creșterea importurilor din Cambodgia și Myanmar/Birmania (+ 147 000 de tone).

               4.2.5.   Reducerea producției de orez Indica se datorează creșterii producției de orez Japonica

                     (73)

                     Guvernul Cambodgiei a susținut, de asemenea, că producția de orez Indica din Uniune nu a fost afectată de importuri, ci este pur și simplu supusă unei schimbări ciclice între orezul Japonica și cel Indica, pe baza deciziei cultivatorilor din Uniune.

                     (74)

                     Este adevărat că cultivatorii pot schimba producția între orezul Indica și cel Japonica. O astfel de schimbare se bazează totuși pe considerente economice, incluzând cererea și prețul pieței. În acest context, ancheta a confirmat că, atunci când s-au confruntat cu o concurență sporită din partea importurilor la prețuri scăzute de orez Indica, unii cultivatori nu au avut altă alternativă decât să treacă la producția de orez Japonica. Prin urmare, aceasta nu este nici o schimbare ciclică, nici o alegere deliberată, ci un act de autoapărare. Pe termen mediu, aceasta nu este nici o opțiune viabilă, deoarece schimbarea producției de la Indica la Japonica a provocat, la rândul său, un surplus de orez Japonica pe piață și o presiune asupra prețului pentru acest tip de orez. Prin urmare, fermierii se află, în general, într-o situație dificilă.

                     (75)

                     Cu toate acestea, argumentul de mai sus are o relevanță limitată, întrucât industria din Uniune este formată din morari de orez și nu din cultivatori, care sunt furnizori de materii prime.

               4.2.6.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

                     (76)

                     Comisia a stabilit o legătură de cauzalitate între dificultățile grave suferite de industria din Uniune și importurile din Cambodgia și Myanmar/Birmania. În plus, Comisia a identificat factori care au contribuit, de asemenea, la aceste dificultăți. Aceștia sunt, în special, importurile din țări terțe și importurile de orez nedecorticat din Guyana. Cu toate acestea, nu s-a constatat că acești factori atenuează legătura de cauzalitate, nici măcar atunci când se iau în considerare posibilele lor efecte combinate. În consecință, se pare că orice impact al factorilor menționați anterior asupra situației industriei din Uniune nu atenuează legătura dintre volumul și prețurile importurilor din Cambodgia și Myanmar/Birmania, pe de-o parte și dificultățile grave suferite de industria din Uniune, pe de altă parte.

               5.   CONCLUZII ȘI ADOPTAREA MĂSURILOR

                     (77)

                     Se concluzionează că orezul Indica din Cambodgia și din Myanmar/Birmania este importat în volume și la prețuri care cauzează dificultăți grave industriei din Uniune și, prin urmare, măsurile de salvgardare sunt justificate.

                     (78)

                     În conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul SGP, ar trebui reintroduse, prin urmare, taxele vamale din Tariful vamal comun, în valoare de 175 EUR/tonă.

                     (79)

                     În temeiul articolului 28 din Regulamentul SGP, măsurile de salvgardare ar trebui reintroduse pentru atât timp cât este necesar pentru a contracara deteriorarea situației economice și financiare a morarilor din Uniune. Cu toate acestea, perioada de reintroducere nu poate depăși trei ani, cu excepția cazului în care aceasta este prelungită, în cazuri justificate în mod corespunzător.

                     (80)

                     Comisia consideră că, în cazul de față, ar trebui introduse măsuri pentru o perioadă de trei ani, pentru a permite industriei din Uniune să se redreseze pe deplin de pe urma efectelor importurilor din Cambodgia și Myanmar/Birmania.

                     (81)

                     Cu toate acestea, Comisia consideră că măsurile de salvgardare ar trebui să fie liberalizate progresiv în această perioadă, din motivele prezentate în cele ce urmează.

                     (82)

                     Regulamentul SGP are ca obiectiv principal sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în eforturile lor de a reduce sărăcia și de a promova buna guvernanță și dezvoltarea durabilă, ajutându-le să genereze în special locuri de muncă, industrializare și venituri suplimentare prin comerțul internațional. Regimul special „Totul în afară de arme” („Everything But Arms” – EBA), prevăzut în Regulamentul SGP, sprijină țările cele mai sărace și mai slab dezvoltate din lume să valorifice oportunitățile comerciale. Aceste țări au în mare parte un profil economic similar. Ele sunt vulnerabile din cauza bazei de export reduse și nediversificate și, prin urmare, beneficiază de anumite protecții în temeiul Regulamentului SGP, cum ar fi, de exemplu, scutirea de la graduarea produselor și de la aplicarea măsurilor de salvgardare automate.

                     (83)

                     Prin urmare, Comisia a considerat că, în principiu, este justificată o reducere progresivă a nivelului taxei în cursul perioadei de trei ani, astfel cum este prezentată mai jos, pentru beneficiarii EBA.

                     (84)

                     De asemenea, o reducere progresivă ar fi suficientă pentru a contracara deteriorarea situației economice și/sau financiare a morarilor din Uniune. Pe de altă parte, Cambodgia și Myanmar/Birmania nu s-ar confrunta cu taxele integrale pe tot parcursul celor trei ani (ceea ce ar face mai dificile exporturile), ci ar putea treptat să crească exporturile de orez Indica către Uniune.

                     (85)

                     În consecință, se prevede următoarea reintroducere a taxei vamale pentru o perioadă de trei ani:

                                 anul 1

                                 anul 2

                                 anul 3

                                 Taxa vamală (EUR/tonă)

                                 175

                                 150

                                 125

                     (86)

                     Taxa vamală prevăzută de Tariful vamal comun aplicată în prezent în valoare de 175 EUR/tonă poate face obiectul unor ajustări în sensul reducerii în conformitate cu articolul 180 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9). Prin urmare, în cazul în care – ca urmare a acestor ajustări – taxele vamale prevăzute de Tariful vamal comun aplicate ar deveni mai mici decât taxele menționate în considerentul 85, acestea din urmă ar trebui aliniate astfel încât să nu depășească taxa vamală prevăzută de Tariful vamal comun aplicată în orice moment în perioada de aplicare a măsurilor. Prin urmare, măsurile de salvgardare aplicabile constau în taxa cea mai mică dintre taxele vamale ajustate și taxa aplicabilă menționată în considerentul 85.

                     (87)

                     În sfârșit, în scopul de a asigura securitatea juridică pentru importatorii produselor în cauză, diferite părți interesate au solicitat ca produsele care se află deja în drum spre Uniune să nu facă obiectul măsurilor menționate anterior. În conformitate cu practicile sale actuale în procedurile de salvgardare, Comisia consideră că o astfel de „clauză de expediere” este într-adevăr justificată în cazul de față și, prin urmare, solicitarea a fost acceptată.

                     (88)

                     Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru preferințe generalizate menționat la articolul 39 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1

               (1)   Taxele prevăzute de Tariful vamal comun sunt reintroduse temporar la importurile de orez Indica originare din Cambodgia și Myanmar/Birmania și încadrate în prezent la codurile NC 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 și 1006 30 98.

               (2)   Taxa aplicabilă în EUR pe tonă de produs descris la alineatul (1) este de 175 pentru primul an, 150 pentru cel de al doilea an și 125 pentru cel de al treilea an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

               (3)   În cazul în care Comisia ajustează taxa prevăzută de Tariful vamal comun în temeiul articolului 180 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, taxa vamală menționată la alineatul (2) ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre taxa prevăzută de Tariful vamal comun ajustată și taxa vamală menționată la alineatul (2).

            Articolul 2
            Importurile de produse menționate la articolul 1 care se află deja în drum spre Uniune la data intrării în vigoare a prezentului regulament, cu condiția ca destinația acestor produse să nu poată fi modificată, nu sunt supuse taxei menționate la articolul 1 alineatul (2).

            Articolul 3
            Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2019.

                  Pentru Comisie

                  Președintele

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  JO L 303, 31.10.2012, p. 1.

            (2)  JO C 100, 16.3.2018, p. 30.

            (3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1083/2013 al Comisiei din 28 august 2013 de stabilire a normelor referitoare la procedura de retragere temporară a preferințelor tarifare și de adoptare a măsurilor de salvgardare cu caracter general, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare (JO L 293, 5.11.2013, p. 16).

            (4)  Au fost trimise chestionare și s-au efectuat vizite de verificare la sediile următorilor cultivatori: Laguna de Santaolalla S.L., Spania, Vercellino Flavio e Paolo S.S., Italia, Coppo e Garrione Societa 'Agricola S.S., Italia, Maro Giovanni, Paolo e Pietro, Italia, precum și Locatelli Francesco, Italia.

            (5)  Aceste părți interesate au fost Haudecoeur, Amru Rice, guvernul Cambodgiei și Federația Orezului din Myanmar/Birmania (MRF).

            (6)  Datele sunt disponibile publicului pe pagina de internet Europa: https://ec.europa.eu/agriculture/cereals/trade_en

            (7)  Regulamentul (UE) 2018/825 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 143, 7.6.2018, p. 1).

            (8)  Aceste prețuri nu includ costurile ulterioare importului, nici costurile de transport.

            (9)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/344 al Comisiei din 28 februarie 2019 privind nereînnoirea aprobării substanței active etoprofos, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (Text cu relevanță pentru SEE.)

text:
                  1.3.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 62/7

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/344 AL COMISIEI
         din 28 februarie 2019
         privind nereînnoirea aprobării substanței active etoprofos, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei
         (Text cu relevanță pentru SEE)
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 20 alineatul (1) și articolul 78 alineatul (2),
         întrucât:

                     (1)

                     Prin Directiva 2007/52/CE a Comisiei (2), substanța etoprofos a fost inclusă ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3).

                     (2)

                     Substanțele active incluse în anexa I la Directiva 91/414/CEE sunt considerate aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și sunt incluse în lista din partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (4).

                     (3)

                     Aprobarea substanței active etoprofos, astfel cum este stabilită în partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, expiră la 31 iulie 2019.

                     (4)

                     O cerere vizând reînnoirea aprobării substanței etoprofos a fost depusă în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (5), în termenul prevăzut la articolul respectiv.

                     (5)

                     Solicitantul a depus dosarele suplimentare necesare în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Statul membru raportor a constatat că cererea era completă.

                     (6)

                     Statul membru raportor, în consultare cu statul membru coraportor, a pregătit un raport de evaluare a reînnoirii aprobării, pe care l-a transmis, la 15 februarie 2017, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei.

                     (7)

                     Autoritatea a transmis solicitantului și statelor membre raportul de evaluare a reînnoirii aprobării în vederea formulării de observații și a transmis Comisiei observațiile primite. De asemenea, autoritatea a pus dosarul rezumativ suplimentar la dispoziția publicului.

                     (8)

                     La 18 mai 2018, autoritatea a comunicat Comisiei concluzia sa (6) cu privire la eventualitatea ca substanța etoprofos să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

                     (9)

                     Autoritatea a identificat probleme specifice. În special, nu a fost posibil să se ajungă la o concluzie cu privire la potențialul genotoxic al substanței etoprofos și, prin urmare, nu au putut fi stabilite valori de referință bazate pe criterii de sănătate. În consecință, nu au putut fi efectuate evaluările în ceea ce privește consumatorii și riscul non-alimentar. De asemenea, au fost identificate un risc acut ridicat pentru păsări și un risc ridicat pentru artropodele nețintă care trăiesc în sol și alte organisme din sol, rezultate din utilizarea substanței etoprofos. În plus, autoritatea a concluzionat că, în mai multe domenii, evaluarea riscurilor nu a putut fi finalizată; este vorba, printre altele, de evaluarea riscurilor pentru consumatori în ceea ce privește reziduurile prezente în alimente de origine vegetală și animală, de evaluarea neurotoxicității asupra dezvoltării, de evaluarea expunerii apelor subterane, de riscul pe termen lung pentru păsări, de evaluarea toxicității secundare pentru păsări și mamifere, de riscul pentru organismele din sol rezultat din expunerea la metaboliți ai substanței etoprofos și de riscul pentru râme. În sfârșit, autoritatea a concluzionat că nu este în măsură să finalizeze evaluarea potențialului de perturbator endocrin al etoprofosului.

                     (10)

                     Comisia a invitat solicitantul să transmită observațiile sale cu privire la concluzia autorității și, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) al treilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012, cu privire la proiectul de raport privind reînnoirea aprobării. Solicitantul a transmis observațiile sale, care au fost examinate cu atenție.

                     (11)

                     Cu toate acestea, în pofida argumentelor prezentate de solicitant, preocupările legate de substanța activă nu au putut fi eliminate.

                     (12)

                     În consecință, în cazul uneia sau al mai multor utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține etoprofos, nu s-a stabilit că sunt îndeplinite criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Așadar, este oportun să nu se reînnoiască aprobarea substanței active etoprofos în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv.

                     (13)

                     Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui modificat în consecință.

                     (14)

                     Statelor membre ar trebui să li se acorde timp suficient pentru a retrage autorizațiile acordate produselor de protecție a plantelor care conțin etoprofos.

                     (15)

                     În ceea ce privește produsele de protecție a plantelor care conțin etoprofos, în cazul în care statele membre acordă orice perioadă de grație în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, respectiva perioadă ar trebui să expire cel târziu la 21 martie 2020.

                     (16)

                     Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/917 al Comisiei (7) a prelungit perioada de aprobare a substanței etoprofos până la 31 iulie 2019, pentru a se permite ca procesul de reînnoire a aprobării să fie finalizat înainte de expirarea aprobării substanței respective. Cu toate acestea, având în vedere faptul că a fost luată o decizie cu privire la nereînnoirea aprobării înainte de acest termen de expirare amânat, prezentul regulament ar trebui să se aplice cât mai curând posibil.

                     (17)

                     Prezentul regulament nu împiedică depunerea unei noi cereri pentru aprobarea substanței etoprofos în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

                     (18)

                     Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1
            Nereînnoirea aprobării substanței active
            Aprobarea substanței active etoprofos nu se reînnoiește.

            Articolul 2
            Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011
            În partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, rândul 155, referitor la etoprofos, se elimină.

            Articolul 3
            Măsuri tranzitorii
            Statele membre retrag autorizațiile acordate produselor de protecție a plantelor care conțin etoprofos ca substanță activă până cel târziu la 21 septembrie 2019.

            Articolul 4
            Perioada de grație
            Orice perioadă de grație acordată de statele membre în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 este cât mai scurtă posibil și expiră cel târziu la 21 martie 2020.

            Articolul 5
            Intrare în vigoare
            Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 28 februarie 2019.

                  Pentru Comisie

                  Președintele

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

            (2)  Directiva 2007/52/CE a Comisiei din 16 august 2007 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea includerii substanțelor active etoprofos, pirimifos-metil și fipronil (JO L 214, 17.8.2007, p. 3).

            (3)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

            (4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active aprobate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

            (5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).

            (6)  EFSA (Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos (Concluzia evaluării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active etoprofos). EFSA Journal 2018;16(10):5290, 34 pp. doi:10.2903/j.efsa.2018.5290. Document disponibil online: www.efsa.europa.eu

            (7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/917 al Comisiei din 27 iunie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaxil, bentiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxinil, captan, carvonă, clorprofam, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diquat, etefon, etoprofos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum tulpina: J1446, izoxaflutol, metalaxil-m, metiocarb, metoxifenozid, metribuzin, milbemectină, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus tulpina 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamocarb, protioconazol, pimetrozină și s-metolaclor (JO L 163, 28.6.2018, p. 13).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/695 al Comisiei din 26 aprilie 2019 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Gönci kajszibarack” (IGP)]

text:
                  6.5.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 118/9

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/695 AL COMISIEI
         din 26 aprilie 2019
         de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Gönci kajszibarack” (IGP)]
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
         întrucât:

                     (1)

                     În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Ungariei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Gönci kajszibarack”, înregistrate în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 484/2011 al Comisiei (2). Această modificare include schimbarea denumirii „Gönci kajszibarack” în „Gönci kajszibarack”/„Gönci kajszi”.

                     (2)

                     Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

                     (3)

                     Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1
            Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Gönci kajszibarack” (IGP).

            Articolul 2
            Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 26 aprilie 2019.

                  Pentru Comisie,

                  Pentru Președinte,

               Phil HOGAN

                  Membru al Comisiei

            (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

            (2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 484/2011 al Comisiei din 18 mai 2011 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Gönci kajszibarack (IGP)] (JO L 133, 20.5.2011, p. 4).

            (3)  JO C 459, 20.12.2018, p. 24.