title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/259 al Comisiei din 21 februarie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 în scopul adaptării acestuia la schimbarea procedurii reglementare de testare și al simplificării procedurilor administrative de depunere a cererilor și de certificare (Text cu relevanță pentru SEE. )

text:
                  22.2.2018

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 49/9

            REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/259 AL COMISIEI
      din 21 februarie 2018
      de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 în scopul adaptării acestuia la schimbarea procedurii reglementare de testare și al simplificării procedurilor administrative de depunere a cererilor și de certificare
      (Text cu relevanță pentru SEE)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare (1), în special articolul 12 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  Procedura de testare a vehiculelor ușoare armonizată la nivel mondial (WLTP) prevăzută în Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei (2) a fost adoptată de Comisie la 1 iunie 2017. WLTP înlocuiește noul ciclu de conducere european (NEDC) prevăzut în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (3). Începând cu anul 2021, respectarea obiectivelor privind emisiile de CO2 prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 510/2011 trebuie verificată pe baza emisiilor de CO2 determinate în conformitate cu WLTP. De la acea dată, și reducerile emisiilor de CO2 obținute datorită ecoinovațiilor ar trebui determinate pe baza WLTP.

                  (2)

                  Pentru a reflecta schimbarea procedurii reglementare de testare și luând în considerare procedura de corelare a valorilor CO2 bazate pe WLTP cu valorile corespunzătoare ale CO2 bazate pe NEDC, prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1153 al Comisiei (4), este necesar să se modifice Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 al Comisiei (5).

                  (3)

                  Pentru a asigura o tranziție fără dificultăți de la NEDC către WLTP, ar trebui să fie posibil ca o cerere pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație să fie depusă pe baza NEDC până la 31 decembrie 2019 și pe baza WLTP de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

                  (4)

                  Deși Comisia a acordat mai mult de douăzeci de aprobări de ecoinovații, implementarea de către producători a acestor tehnologii în parcul de vehicule din Uniunea Europeană a fost limitată până în 2017. Pentru a promova o implementare mai extinsă a acestor tehnologii și pentru a obține cel mai mare potențial de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele utilitare ușoare, procesul de aprobare și de certificare ar trebui să fie simplificat.

                  (5)

                  Diminuarea pragului reducerii la 0,5 g CO2/km este de natură să promoveze o implementare mai extinsă a tehnologiilor inovatoare capabile să reducă emisiile de CO2. Cu toate acestea, pentru a asigura faptul că aceste reduceri ale emisiilor de CO2 sunt realizate efectiv, este esențial ca acestea să fie determinate cu o foarte mare acuratețe. Prin urmare, este necesar să se evalueze și să se cuantifice incertitudinea legată de metodele utilizate pentru demonstrarea reducerilor și să se ia în considerare incertitudinea respectivă atunci când reducerile emisiilor de CO2 sunt certificate de autoritatea de omologare. Este oportun să se alinieze modificarea pragului reducerii cu introducerea WLTP și, prin urmare, noul prag ar trebui să se aplice în cazul cererilor depuse pe baza WLTP.

                  (6)

                  În scopul demonstrării reducerii emisiilor de CO2, ar trebui să fie posibilă testarea componentelor în cazurile în care reducerile nu sunt dependente de vehicul, pentru a îmbunătăți acuratețea și a simplifica stabilirea reducerii emisiilor de CO2.

                  (7)

                  Pentru a simplifica certificarea reducerii emisiilor de CO2, ar trebui să fie posibil ca solicitantul să propună, în cererea de aprobare a unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație, pe lângă o metodologie de testare detaliată pentru stabilirea reducerilor, o metodă de evaluare simplificată sau o valoare predefinită a reducerii emisiilor de CO2. În cazul în care sunt utilizate astfel de metode simplificare sau valori predefinite ale reducerilor emisiilor de CO2, reducerile certificate de autoritățile de omologare ar trebui să fie determinate în mod prudent, reflectând cel mai scăzut nivel al reducerilor demonstrat.

                  (8)

                  O tehnologie care este deja, de un anumit timp, disponibilă pe piață la scară largă nu poate fi considerată inovatoare în sensul articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 510/2011 și nu ar trebui să fie eligibilă ca ecoinovație. Prin urmare, pentru a crea stimulentele adecvate, este oportun să se înlocuiască anul de referință 2009 cu un an de referință dinamică drept bază pentru determinarea caracterului inovator al unei tehnologii. Noul an de referință dinamică ar trebui să se aplice pentru cererile depuse începând cu 1 ianuarie 2020.

                  (9)

                  În cazul în care Comisia constată, pe baza experienței dobândite din evaluarea unui număr de tehnologii inovatoare cu aceleași caracteristici, că s-a demonstrat în mod satisfăcător și concludent că aceste tehnologii îndeplinesc criteriile de eligibilitate menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 510/2011 sau în cazul în care o tehnologie inovatoare nu este dependentă de parametrii vehiculului specifici unui anumit producător, ar trebui să fie posibil să se aprobe tehnologia inovatoare ca ecoinovație printr-o decizie care oferă tuturor producătorilor posibilitatea de a certifica reducerile emisiilor de CO2 pe baza deciziei respective, cu condiția respectării condițiilor prevăzute în decizie.

                  (10)

                  Unele tehnologii inovatoare necesită dovezi statistice solide în sprijinul ipotezelor prezentate în cererea de aprobare a unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație și al parametrilor propuși în metodologia de testare. Pentru a dispune de seturi de date cât mai extinse, ar trebui să fie posibil ca un grup de producători sau de furnizori să depună o cerere comună. În acest caz, grupul ar trebui să aibă posibilitatea de a depune o cerere care să includă mai multe rapoarte de verificare, în cazul în care acest lucru este necesar din motive de confidențialitate sau de concurență.

                  (11)

                  În scopul asigurării faptului că reducerile emisiilor de CO2 certificate care sunt utilizate de către producători pentru a dovedi respectarea obiectivelor sunt corecte, Comisia ar trebui să fie în măsură să reacționeze rapid și să notifice producătorii în cazul în care constată sau este informată cu privire la orice abateri sau inconsecvențe în cadrul metodologiei de testare sau al tehnologiei inovatoare, care ar putea afecta nivelul reducerilor certificate.

                  (12)

                  Experiența arată că ar putea fi necesară adaptarea metodologiilor de testare prevăzute în deciziile de aprobare a unei ecoinovații, printre altele pentru a ține seama de evoluțiile tehnice, sau extinderea domeniului de aplicare al deciziei de aprobare la o gamă mai largă de vehicule. Prin urmare, ar trebui să fie posibilă, atât pentru solicitantul inițial, cât și pentru Comisie, inițierea unei modificări a deciziilor respective.

                  (13)

                  Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 ar trebui modificat în consecință.

                  (14)

                  Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice,

            ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
      Articolul 1
      Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 se modifică după cum urmează:

                  1.

                  Articolul 2 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              la alineatul (2), prima teză se înlocuiește cu următorul text:
                              „O cerere de aprobare a unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație poate fi formulată în temeiul prezentului regulament cu privire la o tehnologie care îndeplinește următoarele condiții:”;

                              (b)

                              la alineatul (2), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

                                          „(a)

                                          a fost instalată în maximum 3 % din totalul vehiculelor utilitare ușoare noi înmatriculate în 2009, în cazul cererilor depuse până la 31 decembrie 2019 sau în maximum 3 % din totalul vehiculelor utilitare ușoare noi înmatriculate în anul n-4, n fiind anul de depunere a cererii, în cazul cererilor depuse începând cu 1 ianuarie 2020;”;

                              (c)

                              se adaugă alineatul (4), cu următorul text:
                              „(4)   O cerere de aprobare a unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație poate fi formulată pe baza procedurii de testare standard în conformitate cu următoarele:

                                          (a)

                                          pe baza noului ciclu de conducere european prevăzut în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 692/2008 până la 31 decembrie 2019;

                                          (b)

                                          pe baza procedurii de testare a vehiculelor ușoare armonizată la nivel mondial prevăzută în Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei (*1) începând din 14 martie 2018.

                                 (*1)  Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (JO L 175, 7.7.2017, p. 1).”"

                  2.

                  Articolul 3 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „3.

                                          «solicitant» înseamnă producătorul sau furnizorul ori un grup de producători sau de furnizori care depune o cerere pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație;”;

                              (b)

                              punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „6.

                                          «solicitantul modificărilor» înseamnă producătorul sau furnizorul ori un grup de producători sau de furnizori care solicită modificarea unei decizii de aprobare a unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație.”

                  3.

                  Articolul 4 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              titlul se înlocuiește cu următorul text:
                              „Articolul 4
                              Cerere pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație”;

                              (b)

                              alineatul (2) se modifică după cum urmează:

                                          (i)

                                          teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
                                          „Cererea pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație include următoarele:”;

                                          (ii)

                                          litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

                                                      „(e)

                                                      o metodologie care urmează să fie utilizată pentru demonstrarea reducerilor emisiilor de CO2 obținute cu ajutorul tehnologiei inovatoare, incluzând o trimitere la procedura de testare standard aplicabilă în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) sau, în cazul în care această metodologie a fost deja aprobată de către Comisie, o trimitere la metodologia aprobată;”;

                                          (iii)

                                          se introduce următoarea literă (ea):

                                                      „(ea)

                                                      după caz și în plus față de metodologia menționată la litera (e), o metodă simplificată de evaluare a reducerilor emisiilor de CO2 care urmează să fie certificate sau valori predefinite ale reducerilor emisiilor de CO2 care urmează a fi utilizate în scopul certificării tuturor vehiculelor echipate cu tehnologia inovatoare;”;

                                          (iv)

                                          la litera (f), punctele (i) și (ii) se înlocuiesc cu următorul text:

                                                      „(i)

                                                      reducerea emisiilor cu ajutorul tehnologiei inovatoare, astfel cum este determinată în conformitate cu literele (e) și, după caz, (ea), atinge pragul relevant menționat la articolul 9 alineatul (1), luând în considerare eventuala deteriorare în timp a tehnologiei;

                                                      (ii)

                                                      reducerile emisiilor de CO2 obținute cu ajutorul tehnologiei inovatoare nu fac obiectul sau fac doar parțial obiectul procedurii de testare standard pentru măsurarea emisiilor de CO2, astfel cum este menționată la articolul 12 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 510/2011 și astfel cum este prevăzută la articolul 2 alineatul (4) din prezentul regulament;”;

                                          (v)

                                          la litera (f), se adaugă următorul punct (iv):

                                                      „(iv)

                                                      în cazul literei (ea) din prezentul articol, valoarea reducerii emisiilor de CO2 care urmează să fie atribuită unui vehicul la momentul certificării utilizând metoda simplificată de evaluare sau prin intermediul valorilor predefinite ale reducerilor emisiilor de CO2, astfel cum se menționează la litera (ea), este mai mică sau egală cu reducerea emisiilor obținută cu ajutorul tehnologiei inovatoare astfel cum este determinată utilizând metodologia de testare menționată la litera (e), incluzând eventualele interacțiuni cu alte ecoinovații aprobate.”

                  4.

                  Articolul 5 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              titlul se înlocuiește cu următorul text:
                              „Articolul 5
                              Referința și ecoinovarea”;

                              (b)

                              la alineatul (1), literele (a) și (b) se înlocuiesc cu următorul text:

                                          „(a)

                                          un vehicul ecoinovator care urmează să fie echipat cu tehnologia inovatoare sau, după caz, tehnologia inovatoare ca o componentă de sine stătătoare;

                                          (b)

                                          un vehicul de referință care nu este echipat cu tehnologia inovatoare, dar care, în toate celelalte privințe, este identic cu vehiculul ecoinovator sau, după caz, o tehnologie de referință ca o componentă de sine stătătoare.”;

                              (c)

                              alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
                              „(3)   Dacă solicitantul consideră că informațiile menționate la articolele 8 și 9 pot fi demonstrate prin alte mijloace decât cele menționate la alineatul (1) din prezentul articol, cererea pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație trebuie să includă informațiile necesare care să justifice această concluzie și o metodologie care să conducă la rezultate echivalente.”;

                              (d)

                              se adaugă alineatul (4), cu următorul text:
                              „(4)   În cazul în care cererea pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație este depusă pe baza WLTP, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (4) litera (b), vehiculul de referință este vehiculul din familia de interpolare sau familia de matrice de rezistențe la înaintarea pe drum care reprezintă cazul cel mai defavorabil în scopul demonstrării reducerilor emisiilor obținute datorită ecoinovației.
                              În cazul menționat la al doilea paragraf de la punctul 1.2.3.1 din subanexa 6 sau punctul 3.2.3.1 din subanexa 7 la anexa XXI la Regulamentul (UE) 2017/1151, vehiculul de referință este vehiculul de încercare H.
                              Alegerea vehiculului de referință trebuie să fie susținută de dovezi statistice fiabile și independente, pe baza cărora pot fi formulate ipoteze verificabile cu privire la caracterul adecvat și la reprezentativitatea vehiculului de referință.”

                  5.

                  Articolul 7 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              se adaugă alineatul (1a), cu următorul text:
                              „(1a)   În cazul în care solicitantul este un grup de producători sau de furnizori, se aplică următoarele condiții:

                                          (a)

                                          organismul independent și certificat efectuează verificările menționate la literele (a)-(e) de la alineatul (2) în legătură cu fiecare membru al grupului solicitant, după caz, în funcție de conținutul cererii pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație;

                                          (b)

                                          în cazul în care acest lucru este justificat din motive de confidențialitate sau de concurență, membrii grupului solicitant pot furniza mai multe rapoarte de verificare pentru diferite seturi de date care susțin aceeași cerere.”;

                              (b)

                              alineatul (2) se modifică după cum urmează:

                                          (i)

                                          la primul paragraf, se introduce următoarea literă (ca):

                                                      „(ca)

                                                      verifică, în cazul literei (ea) de la articolul 4 alineatul (2), dacă metoda de evaluare simplificată sau valorile predefinite ale reducerilor emisiilor de CO2 menționate la litera respectivă sunt adecvate pentru certificarea reducerilor emisiilor de CO2 pentru vehiculele relevante menționate la litera (d) de la articolul 4 alineatul (2) și îndeplinesc cerințele minime prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (f) punctul (iv);”;

                                          (ii)

                                          ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
                                          „În sensul literelor (c) și (ca), organismul independent și certificat furnizează protocoalele de testare stabilite pentru verificare.”;

                              (c)

                              la alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
                              „(3)   În scopul certificării reducerilor de emisii de CO2 în conformitate cu articolul 11, organismul independent și certificat întocmește, la cererea producătorului, un raport cu privire la interacțiunea dintre mai multe ecoinovații instalate pe un singur tip, o singură variantă sau o singură versiune de vehicul și, după caz, o singură familie de interpolare.”;

                              (d)

                              alineatul (4) se elimină.

                  6.

                  Articolul 8 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              la alineatul (1), literele (a) și (b) se înlocuiesc cu următorul text:

                                          „(a)

                                          emisiile de CO2 generate de vehiculul de referință și de vehiculul ecoinovator echipat cu tehnologia inovatoare funcțională, care rezultă din aplicarea metodologiei menționate la articolul 4 alineatul (2) litera (e) și, după caz, din aplicarea metodei simplificate de evaluare menționate la litera (ea) de la articolul respectiv;

                                          (b)

                                          emisiile de CO2 generate de vehiculul de referință și de vehiculul ecoinovator echipat cu tehnologia inovatoare funcțională, care rezultă din aplicarea procedurii de testare standard menționate în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) litera (a) sau (b).”;

                              (b)

                              la alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:
                              „În cazul cererilor pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație depuse pe baza articolului 2 alineatul (4) litera (b), se evaluează și se cuantifică incertitudinea în scopul determinării reducerilor de emisii. Incertitudinea cuantificată se scade din reducerile totale.”;

                              (c)

                              se adaugă alineatul (3), cu următorul text:
                              „(3)   În cazul valorilor predefinite ale reducerilor emisiilor de CO2 propuse în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (ea), aceste valori se stabilesc la un nivel care este mai mic sau egal cu nivelul reducerilor totale determinate în conformitate cu alineatul (2).”

                  7.

                  Articolul 9 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
                              „(1)   Reducerea minimă care urmează a fi obținută cu ajutorul tehnologiei inovatoare în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) este de:

                                          (a)

                                          1 g CO2/km în cazul unei cereri depuse pe baza articolului 2 alineatul (4) litera (a);

                                          (b)

                                          0,5 g CO2/km în cazul unei cereri depuse pe baza articolului 2 alineatul (4) litera (b).”;

                              (b)

                              la alineatul (2), formularea „ciclul de testare standard” se înlocuiește cu „procedura de testare standard”.

                  8.

                  Titlul articolului 10 se înlocuiește cu următorul text:
                  „Articolul 10
                  Evaluarea unei cereri pentru aprobarea unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație”.

                  9.

                  Articolul 11 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
                              „(2)   Reducerile certificate de emisii de CO2 obținute cu ajutorul ecoinovației, demonstrate în conformitate cu decizia corespunzătoare de aprobare a unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație, se specifică separat atât în documentația pentru omologarea de tip, cât și în certificatul de conformitate, în concordanță cu Directiva 2007/46/CE, pe baza încercărilor efectuate de serviciile tehnice în conformitate cu articolul 11 din directiva respectivă, utilizând metodologia de testare aprobată.
                              Sub rezerva cerințelor prevăzute în decizia de aprobare, incertitudinea cuantificată menționată la articolul 8 alineatul (2) se scade din reducerile totale care urmează să fie certificate. În cazul în care reducerile de emisii de CO2 obținute cu ajutorul unei ecoinovații pentru un anumit tip, o anumită variantă sau o anumită versiune de vehicul și, după caz, pentru o anumită familie de interpolare sunt inferioare pragului relevant prevăzut la articolul 9 alineatul (1), reducerile nu se certifică.
                              În cazul în care în decizia de aprobare este specificată o valoare predefinită a reducerilor emisiilor de CO2 determinată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (ea), respectiva valoare predefinită a reducerilor emisiilor de CO2 poate fi introdusă direct în documentația de omologare de tip, cu condiția ca autoritatea de omologare să fie în măsură să confirme că vehiculul este echipat cu tehnologia în conformitate cu specificațiile din decizia de aprobare.”;

                              (b)

                              în al doilea paragraf de la alineatul (4), valoarea „1 g CO2/km” se înlocuiește cu „0,5 g CO2/km”.

                  10.

                  Articolul 12 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              la alineatul (1), după paragraful al doilea se introduce următorul paragraf:
                              „De asemenea, Comisia poate, în cazul în care constată sau este informată cu privire la orice abateri sau inconsecvențe în cadrul metodologiei de testare sau al tehnologiei inovatoare în comparație cu informațiile primite ca parte a cererii de aprobare a tehnologiei inovatoare ca ecoinovație, să notifice aceste aspecte producătorului.”;

                              (b)

                              alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
                              „(3)   Un producător în cazul căruia reducerile certificate ale emisiilor de CO2 nu mai sunt luate în considerare poate depune o nouă cerere de certificare a vehiculelor în cauză, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 sau poate, după caz, să înainteze o solicitare de modificare a deciziei de aprobare în conformitate cu articolul 12a, care să fie susținută de dovezile necesare pentru a confirma caracterul adecvat al metodologiei de testare și nivelul reducerilor emisiilor de CO2 obținute cu ajutorul tehnologiei inovatoare.”

                  11.

                  Se introduce următorul articol 12a:
                  „Articolul 12a
                  Modificarea unei decizii de aprobare a unei tehnologii inovatoare ca ecoinovație
                  (1)   Un producător sau furnizor, inclusiv solicitantul inițial, poate prezenta Comisiei o solicitare de modificare a unei decizii de aprobare existente. Solicitarea, împreună cu toate documentele justificative, trebuie trimisă, de asemenea, prin poșta electronică sau pe un suport electronic de stocare a datelor sau trebuie încărcată pe un server administrat de Comisie. Solicitarea scrisă trebuie să conțină o enumerare a documentelor justificative.
                  (2)   Următoarele informații și elemente de probă trebuie furnizate împreună cu solicitarea de modificare:

                              (a)

                              datele de contact ale solicitantului modificării;

                              (b)

                              trimiterea la decizia de aprobare care ar urma să fie modificată;

                              (c)

                              o descriere a modificărilor propuse, inclusiv un rezumat al descrierii respective;

                              (d)

                              elemente de probă care demonstrează necesitatea și caracterul adecvat al modificărilor;

                              (e)

                              elemente de probă care demonstrează că reducerea emisiilor obținută cu ajutorul tehnologiei inovatoare, astfel a fost determinată utilizând fie metodologia de testare modificată sau, după caz, metoda simplificată de evaluare nouă sau modificată, fie reducerile predefinite ale emisiilor de CO2, respectă pragul relevant menționat la articolul 9 alineatul (1), ținând seama de deteriorarea în timp a tehnologiei;

                              (f)

                              un raport specific de validare întocmit de un organism independent și certificat care verifică dacă:

                                          —

                                          metodologia de testare modificată îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) și, după caz, cerințele prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (f) punctul (iv);

                                          —

                                          reducerea emisiilor obținută cu ajutorul tehnologiei inovatoare, astfel cum a fost determinată utilizând fie metodologia de testare modificată sau, după caz, metoda simplificată de evaluare nouă sau modificată, fie reducerile predefinite ale emisiilor de CO2, respectă pragul relevant menționat la articolul 9 alineatul (1), ținând seama de deteriorarea în timp a tehnologiei.

                        (3)   La primirea unei solicitări de modificare, Comisia publică rezumatul descrierii modificărilor propuse menționat la alineatul (2) litera (c).
                  (4)   Comisia evaluează solicitarea de modificare și, în termen de nouă luni de la primirea unei solicitări complete, modifică decizia de aprobare, cu excepția cazului în care sunt formulate obiecții în ceea ce privește caracterul adecvat al modificărilor propuse.
                  În decizia de aprobare modificată se precizează, după caz, aplicabilitatea sa și informațiile necesare pentru certificarea reducerilor emisiilor de CO2 în conformitate cu articolul 11 din prezentul regulament, sub rezerva aplicării excepțiilor de la dreptul de acces public la documente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1049/2001.
                  (5)   Comisia poate solicita adaptări ale modificărilor propuse. În acest caz, Comisia consultă solicitantul modificărilor, precum și alte părți interesate relevante, inclusiv solicitantul inițial al aprobării tehnologiei inovatoare ca ecoinovație, cu privire la modificările propuse și, după caz, ia în considerare observațiile primite.
                  (6)   Perioada de evaluare poate fi prelungită cu cinci luni, în cazul în care Comisia constată că solicitarea nu poate fi evaluată corespunzător în cursul perioadei de evaluare de nouă luni, din cauza complexității tehnologiei inovatoare și a metodologiei de testare modificate aferente sau din cauza dimensiunii și a conținutului solicitării de modificare.
                  Dacă perioada de evaluare trebuie prelungită, Comisia îi comunică solicitantului modificărilor acest lucru în termen de 40 de zile de la primirea solicitării.
                  (7)   Comisia poate modifica în orice moment o decizie de aprobare din proprie inițiativă, în special pentru a ține seama de progresul tehnic. Comisia consultă solicitantul inițial al aprobării tehnologiei inovatoare ca ecoinovație, precum și alte părți interesate relevante, cu privire la modificările pe care le preconizează și, după caz, ia în considerare observațiile primite.”

            Articolul 2
      Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

         Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
         Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2018.

               Pentru Comisie

               Președintele

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  JO L 145, 31.5.2011, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (JO L 175, 7.7.2017, p. 1).

         (3)  Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 199, 28.7.2008, p. 1).

         (4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1153 al Comisiei din 2 iunie 2017 de stabilire a metodologiei de determinare a parametrilor de corelare necesari pentru a reflecta schimbarea procedurii reglementare de testare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1014/2010 (JO L 175, 7.7.2017, p. 679).

         (5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 al Comisiei din 25 aprilie 2014 de stabilire a unei proceduri de aprobare și de certificare a tehnologiilor inovatoare care contribuie la reducerea emisiilor de CO2 generate de vehiculele utilitare ușoare, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 125, 26.4.2014, p. 57).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/506 al Comisiei din 26 martie 2018 de înregistrare a unei denumiri în registrul de specialități tradiționale garantate [„Pražská šunka” (STG)]

text:
               27.3.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 83/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/506 AL COMISIEI
   din 26 martie 2018
   de înregistrare a unei denumiri în registrul de specialități tradiționale garantate [„Pražská šunka” (STG)]
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 15 alineatul (1) și articolul 52 alineatul (3) litera (b),
   întrucât:

               (1)

               În temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea depusă de Republica Cehă pentru înregistrarea denumirilor „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Pražská šunka” (SK), „Praška šunka” (SL), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) ca specialitate tradițională garantată (STG) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2). Denumirea „Pražská šunka” se referă la un produs de tip jambon care include următoarele trei variante: „Pražská šunka” cu os, „Pražská šunka” dezosat și „Pražská šunka” în conservă.

               (2)

               În 2012 se publicase deja o cerere de înregistrare a denumirii „Pražská šunka”, alături de alte variante lingvistice ale acesteia (3). Austria, Italia, Germania și Slovacia au formulat contestații. Republica Cehă a ajuns la un acord cu toți opozanții, cu excepția Slovaciei. Comisia a procedat apoi la republicarea caietului de sarcini al produsului, care a fost modificat substanțial pentru a lua parțial în considerare cerințele și observațiile prezentate de Slovacia.

               (3)

               La data de 18 iulie 2016, Comisia a primit un act de opoziție din partea Slovaciei, la 16 august 2016 din partea Serbiei și la 17 august 2016 din partea Austriei.

               (4)

               La data de 14 septembrie 2016, Comisia a primit o declarație de opoziție motivată din partea Slovaciei, la 12 octombrie 2016 din partea Serbiei și la 19 octombrie 2016 din partea Austriei.

               (5)

               Actului de opoziție din partea Austriei nu i s-a putut da curs. În conformitate cu articolul 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia verifică admisibilitatea declarației de opoziție motivate numai dacă a fost primită în termen de două luni de la primirea actului de opoziție aferent, ceea ce nu s-a întâmplat în cazul declarației motivate din partea Austriei.

               (6)

               După ce a examinat declarațiile de opoziție motivate primite din partea Serbiei și a Slovaciei și le-a declarat admisibile, Comisia, în conformitate cu articolul 51 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, a invitat Republica Cehă și Slovacia, prin scrisoarea din 8 noiembrie 2016, și Republica Cehă și Serbia, prin scrisoarea din 2 decembrie 2016, să demareze consultările necesare pentru a ajunge la un acord.

               (7)

               Republica Cehă și Serbia au ajuns la un acord. Cele două țări au convenit ca denumirea să fie protejată și în limba sârbă, atât cu caractere chirilice, cât și cu caractere latine, respectiv „Praška šunka”/„Прашка шунка” (RS), și ca Serbiei să i se acorde o perioadă de tranziție de trei ani pentru a utiliza denumirea protejată pe produse care nu corespund caietului de sarcini al produsului „Pražská Šunka”.

               (8)

               În opinia Comisiei, conținutul acordului nu contravine nici Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, nici legislației UE. Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, conform căruia Comisia poate acorda perioade de tranziție de trei sau mai mulți ani pentru utilizarea denumirilor de origine protejate și a indicațiilor geografice protejate care contravin articolului 13 alineatul (1) din respectivul regulament, poate fi aplicat prin analogie și în cazul specialităților tradiționale garantate (4). Cu toate acestea, deoarece regulamentul se aplică numai pe teritoriul UE, o astfel de perioadă de tranziție se poate referi doar la produsele importate în UE din Serbia, care ar urma să fie comercializate în UE sub denumirea protejată, deși nu sunt conforme caietului de sarcini al produsului. Aceste produse nu ar trebui așadar comercializate în UE însoțite de mențiunea „specialitate tradițională garantată”, nici de abrevierea „STG”, nici de logoul UE aferent. În urma adăugării versiunii sârbe printre denumirile înregistrate, ar trebui publicată spre informare versiunea consolidată a caietului de sarcini al produsului.

               (9)

               În schimb, nu s-a ajuns la niciun acord între Republica Cehă și Slovacia în termenul prevăzut. Prin urmare, Comisia ar trebui să decidă cu privire la înregistrare, ținând seama de rezultatele consultărilor în conformitate cu procedura menționată la articolul 52 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

               (10)

               Principalele argumente ale Slovaciei, prezentate în declarațiile de opoziție motivate și în consultările desfășurate cu Republica Cehă, sunt rezumate în cele ce urmează.

               (11)

               Ca prim motiv de opoziție, Slovacia susține că înregistrarea denumirii ar fi incompatibilă cu termenii Regulamentului (UE) nr. 1151/2012. Slovacia afirmă că metoda de producție inclusă în caietul de sarcini pentru produsul „Pražská šunka” dezosat nu este „tradițională”, deoarece se aplică numai din 1993 (după divizarea Cehoslovaciei în Republica Cehă și Slovacia), deci nu au trecut încă 30 de ani. Înainte de 1993, jambonul „Pražská šunka” era produs în conformitate cu standardele statului cehoslovac (ČSN), care stabileau normele comune pentru producerea, furnizarea, ambalarea, transportul, depozitarea și testarea produselor din carne aplicabile în Cehoslovacia; acestea erau aplicate pe întreg teritoriul Cehoslovaciei și nu permiteau metoda de producție inclusă în caietul de sarcini al jambonului „Pražská šunka” dezosat STG. Articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 prevede că, pentru ca o denumire să fie înregistrată drept STG, metoda de producție trebuie să corespundă unei practici tradiționale sau materiile prime ori ingredientele să fie cele utilizate în mod tradițional; totodată, în conformitate cu definiția de la articolul 3 alineatul (3) din același regulament, „tradițional” înseamnă utilizare atestată timp de cel puțin 30 de ani. Având în vedere cele de mai sus, metoda de producție a jambonului„Pražská šunka” dezosat STG nu corespunde practicii tradiționale menționate la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

               (12)

               Slovacia susține, de asemenea, că cerința privind „caracterul specific”, astfel cum este defini la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, nu a fost îndeplinită.

               (13)

               Al doilea motiv de opoziție invocat de Slovacia este că denumirea produsului „Pražská šunka” trebuie considerată un termen generic, cu alte cuvinte ea a devenit denumirea comună a produsului în UE. Acest lucru este demonstrat de numărul de opoziții exprimate cu privire la înregistrarea denumirii: faptul că se utilizează aceeași denumire pentru comercializarea unor produse identice sau similare în numeroase țări demonstrează, potrivit Slovaciei, că este vorba despre o denumire generică.

               (14)

               Al treilea motiv de opoziție din partea Slovaciei este că denumirea propusă pentru înregistrare este legală, renumită și semnificativă din punct de vedere economic pentru produse agricole sau alimentare similare din Slovacia. Consumatorii din Slovacia sunt familiarizați cu jambonul„Pražská šunka” și obișnuiesc să îl achiziționeze ca produs preparat disponibil în membrane din poliamidă. „Pražská šunka” în varianta dezosată, așa cum este descris în propunere, nu este un produs cunoscut de consumatorii slovaci. Conform informațiilor furnizate de producători individuali din Republica Slovacă, în prezent se produc cel puțin 1 208 tone de „Pražská šunka” pe an. Pentru producătorii din Slovacia, adaptarea sau schimbarea denumirii produsului ar conduce la pierderi considerabile de venituri, în principal deoarece ar comporta o creștere puternică a prețurilor, cuprinsă între 45 % și 92 %, în funcție de tip și de categoria de calitate. Într-adevăr, conform prevederilor caietului de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG, pentru toate cele trei versiuni, carnea trebuie să aibă un conținut minim de proteine pure provenite din mușchi de 16 % din greutate, în timp ce în Slovacia acest procent poate fi mai scăzut. În temeiul legislației slovace, produsul „Pražská šunka” poate fi comercializat în cadrul a trei categorii diferite de jambon, bazate pe un conținut diferit de proteine pure provenite din mușchi ca procentaj minim din greutate: jambon special (16 %), jambon selectat (13 %) și jambon standard (10 %). Prin urmare, jambonul selectat și jambonul standard nu ar mai putea fi comercializate în Slovacia sub denumirea înregistrată. Pe lângă creșterea prețului, costurile achiziționării formelor pentru fabricarea jambonului „Pražská šunka” dezosat ar trebui incluse, la rândul lor, printre pierderile de venituri, deoarece în Slovacia această tehnologie nu este utilizată la fabricarea produsului „Pražská šunka” (se folosesc membrane de poliamidă). Această achiziție ar implica un cost de 70 EUR per unitate de jambon cu o greutate de aproximativ 5 kg, adică 14 000 EUR pentru a produce 1 tonă de produs finit. De asemenea, modelarea produselor „Pražská šunka” cu ajutorul unei folii, în comparație cu producția în membrane de poliamidă, ar duce la creșterea costurilor pentru achiziționarea de folii și pentru munca manuală în valoare totală de cel puțin 50 EUR/tonă de produs finit.

               (15)

               În plus, trei producători slovaci dețin mărci comerciale pentru „Pražská šunka”, iar utilizarea lor ar fi pusă în pericol.

               (16)

               Pe lângă considerațiile de mai sus, Slovacia a propus ca, în cazul în care, în pofida observațiilor prezentate, Comisia decide să înregistreze denumirea, ar putea să se țină seama de articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 prin adoptarea dispoziției ca denumirea „Pražská šunka” să fie însoțită de mențiunea „fabricat potrivit tradiției din Republica Cehă”. Ca alternativă, denumirea ar putea fi schimbată în „Pražská šunka tradițional”.

               (17)

               Comisia a analizat argumentele expuse în declarațiile de opoziție motivate primite din partea Slovaciei în raport cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, ținând seama de rezultatele consultărilor desfășurate între solicitant și oponenții săi, și a concluzionat că denumirea „Pražská šunka” ar trebui să fie înregistrată.

               (18)

               În ceea ce privește primul motiv de opoziție, Republica Cehă a clarificat faptul că nici înainte de 1993 produsul „Pražská šunka” nu era reglementat de standardele statului cehoslovac (ČSN). În acea parte din Cehoslovacia care corespunde în prezent Republicii Cehe jambonul „Pražská šunka” era produs în conformitate cu „standardul tehnico-economic” emis de secțiunea cehă a „Masný průmysl” (asociația producătorilor din sectoarele cărnii). La sfârșitul anilor '70, se produceau semiconserve (pasteurizate) de jambon „Pražská šunka” dezosat în mai multe fabrici din Cehoslovacia, pe teritoriul Republicii Cehe actuale, urmărind în esență elementele care se regăsesc în caietul de sarcini al jambonului „Pražská šunka” dezosat STG: pasteurizare, utilizarea unor forme ovale, afumarea și aplicarea unui strat decorativ de grăsime de porc sau de grăsime și șorici de porc.

               (19)

               În plus, același produs, semiconservele de jambon „Pražská šunka” dezosat, a fost fabricat timp de decenii și în alte țări, cum ar fi Austria și Germania. Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se concluzioneze că jambonul „Pražská šunka” dezosat și metoda sa de producție corespund practicii tradiționale existente de mai bine de 30 de ani.

               (20)

               Nu există nicio cerință conform căreia un produs trebuie să aibă un caracter specific pentru ca denumirea sa să fie înregistrată ca STG. Articolul 19 alineatul (1) litera (b) se referă la „caracterul specific” ca fiind un element al descrierii, iar caracterul specific al produsului este suficient de bine descris pentru toate cele trei versiuni care fac obiectul caietului de sarcini.

               (21)

               În ceea ce privește al doilea motiv de opoziție, nu există o bază pentru a se concluziona că termenul a dobândit un sens generic. Slovacia nu a oferit nicio motivare care să conducă la o astfel de concluzie. Faptul că un astfel de produs este fabricat în mai multe țări din Europa nu poate fi considerat în sine un motiv pentru a concluziona în favoarea caracterului generic al denumirii. În orice caz, caracterul generic ca atare nu reprezintă un motiv de opoziție pentru STG. STG pot fi fabricate legal oriunde, cu condiția să se respecte caietul de sarcini al produsului.

               (22)

               Al treilea motiv de opoziție din partea Slovaciei este că denumirea este utilizată legal, beneficiază de renume și este semnificativă din punct de vedere economic pentru produse agricole sau alimentare similare din Slovacia. Comisia recunoaște aceste circumstanțe. Totuși, aceasta consideră că, în primul rând, motivul pentru care produsul fabricat în Slovacia nu poate fi inclus în caietul de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG este legat de faptul că Slovacia a schimbat rețeta și prezentarea produsului după declararea independenței celor două republici, Cehă și Slovacă, adică după 1 ianuarie 1993. Autoritățile slovace au raportat că decretul de creare a celor trei categorii de produs, jambon special, jambon selectat și jambon standard (pe baza conținutului minim de proteine pure provenite din mușchi de 16 %, de 13 % și, respectiv, de 10 % din greutate), a fost adoptat de Ministerul Agriculturii și de Ministerul Sănătății din Slovacia la 18 august 2005. Înainte de această dată, conținutul minim de proteine pure provenite din mușchi era de 18 % din greutate. 100 % din produsele „Pražská šunka” fabricate în Slovacia cu un conținut minim de proteine pure provenite din mușchi de 18 % din greutate s-ar fi calificat drept „Pražská šunka” STG. Autoritățile slovace au raportat, de asemenea, că, în același timp, modul de prezentare a produsului a fost modificat prin abandonarea modelării și a tratamentului termic în favoarea îndesării produsului în membrane din poliamidă. Deși Slovacia indică faptul că producția de jambon „Pražská šunka” a evoluat și în Republica Cehă după independență, rezultă clar că în Slovacia, cu precădere, metoda de producție a fost modificată în esență și în mod substanțial. În al doilea rând, comparativ cu caietul de sarcini inițial al produsului, publicat în 2010, Republica Cehă a atenuat în mod semnificativ cerințele din caietul de sarcini cu scopul de a include un număr cât mai mare de metode de producție și, astfel, de a înregistra o STG larg răspândită și partajată. Toți opozanții admiși în cele două proceduri de opoziție au ajuns la un acord, cu excepția Slovaciei. În al treilea rând, calculul costurilor de adaptare a producției la caietul de sarcini al STG „Pražská šunka” nu pare să țină cont de faptul că matrițele din metal pot fi reutilizate pentru o perioadă lungă de timp. În al patrulea rând, în special, utilizarea matrițelor nu este obligatorie, având în vedere că există alternative. De exemplu, pot fi utilizate folii din plastic. În plus, costul de 50 EUR/tonă de produs finit aferent achiziției de folii și muncă manuală nu pare să fie disproporționat.

               (23)

               În plus, în conformitate cu articolul 43 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 și prin analogie cu dispozițiile aplicabile denumirilor de origine protejate și indicațiilor geografice protejate, mărcile care sunt solicitate, înregistrate sau consacrate prin utilizare, dacă această posibilitate este prevăzută de legislația în cauză, cu bunăcredință, pe teritoriul Uniunii, înainte de data la care cererea de protecție este înaintată Comisiei, ar trebui să fie considerate ca putând fi utilizate în continuare și reînnoite pentru produsul respectiv, în pofida înregistrării denumirii. Mărcile care au fost solicitate, înregistrate sau consacrate prin utilizare, dacă această posibilitate este prevăzută de legislația Uniunii sau de legislația slovacă, cu bunăcredință, înainte de data transmiterii către Comisie a cererii de înregistrare a denumirii „Pražská šunka”, nu sunt afectate de această înregistrare.

               (24)

               Având în vedere cele de mai sus, circumstanțele invocate de Slovacia în ceea ce privește utilizarea legală, renumele și semnificația economică a denumirii, inclusiv la nivel de mărci, pe teritoriul Slovaciei, nu sunt suficiente pentru a justifica refuzul cererii de înregistrare a Republicii Cehe. Cu privire la celelalte propuneri prezentate de Slovacia, având în vedere motivele expuse mai sus, Comisia consideră că nu este oportun să se prevadă ca denumirea înregistrată „Pražská šunka” STG să fie însoțită de mențiunea „fabricat potrivit tradiției din Republica Cehă” pentru ca jambonul „Pražská šunka” din Slovacia să fie comercializat, dacă nu se respectă caietul de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG, conform tradiției din Slovacia. De fapt, Slovacia nu a demonstrat existența unei „tradiții slovace” alternative pentru fabricarea produsului „Pražská šunka”. În plus, după două proceduri de opoziție, caietul de sarcini la care va face referire denumirea înregistrată nu va mai exprima o tradiție specifică din Republica Cehă, ci, în principal, o tradiție partajată de mai multe state membre ale UE și țări terțe.

               (25)

               Propunerea de a schimba denumirea în „Pražská šunka tradițional” ar însemna că procedura ar trebui să fie reluată de la început, demers disproporționat în raport cu așteptările legitime implicate.

               (26)

               Indiferent de situație, protejarea specialităților tradiționale garantate ar trebui adaptată în funcție de interesul producătorilor și al operatorilor care au folosit în mod legal denumirile respective până în prezent. În temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, aplicabil prin analogie și în cazul specialităților tradiționale garantate, pentru a se permite adaptarea progresivă la caietul de sarcini, ar trebui să se acorde o perioadă de tranziție de cinci ani pentru utilizarea denumirii „Pražská šunka” fără a se respecta caietul de sarcini al produsului, combinată cu autorizația de a continua, după expirarea perioadei de cinci ani, introducerea pe piață a produselor care nu sunt conforme cu caietul de sarcini până la epuizarea stocurilor. Aceste produse nu ar trebui însă comercializate în UE însoțite de mențiunea „specialitate tradițională garantată”, nici de abrevierea „STG”, nici de logoul UE.

               (27)

               Având în vedere cele de mai sus, denumirile „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) „Прашка шунка” (RS) ar trebui introduse în Registrul specialităților tradiționale garantate.

               (28)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Denumirile „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) „Прашка шунка” (RS) se înregistrează ca STG.
   Denumirile de la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (5).
   Articolul 2
   Anexa la prezentul regulament cuprinde caietul de sarcini consolidat al produsului.
   Articolul 3
   Denumirile înregistrate pot fi utilizate pentru a desemna produse comercializate pe teritoriul UE și care nu respectă caietul de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG, pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Atunci când sunt utilizate pentru a desemna produse care nu respectă caietul de sarcini, denumirile respective nu pot fi însoțite de mențiunea „specialitate tradițională garantată” sau „STG” sau de logoul UE.
   După expirarea perioadei de cinci ani, comercializarea produselor care poartă denumirea înregistrată, fabricate înainte de această perioadă și care nu respectă caietul de sarcini al produsului menționat la articolul 2, este autorizată până la epuizarea stocurilor existente pe teritoriul UE la data expirării perioadei de cinci ani.
   Articolul 4
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2018.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

      (2)  JO C 180, 19.5.2016, p. 5.

      (3)  JO C 283, 19.9.2012, p. 11.

      (4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/304 al Comisiei din 2 martie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul specialităților tradiționale garantate [Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (STG)] (JO L 58, 4.3.2016, p. 28).

      (5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

      ANEXĂ

         CAIETUL DE SARCINI AL UNEI SPECIALITĂȚI TRADIȚIONALE GARANTATE

         „PRAŽSKÁ ŠUNKA”

      Nr. UE: CZ-TSG-0007-0061 – 21.10.2010
      REPUBLICA CEHĂ
      1.   DENUMIREA (DENUMIRILE) PROPUSĂ (PROPUSE) PENTRU ÎNREGISTRARE
      „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) „Прашка шунка” (RS)
      2.   TIPUL DE PRODUS
      Clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.)
      3.   MOTIVE PENTRU ÎNREGISTRARE
      3.1.   Indicați dacă produsul

                  ☒ rezultă în urma unui mod de producție sau de prelucrare sau a unei compoziții care corespunde practicii tradiționale pentru produsul sau alimentul respectiv;

                  ☐ este produs din materii prime sau ingrediente care sunt cele utilizate în mod tradițional.

            Produsul din carne tradițional „Pražská šunka” este destinat consumului direct și este fabricat de mult timp în următoarele variante:

                  —

                  „Pražská šunka” cu os;

                  —

                  „Pražská šunka” dezosat;

                  —

                  „Pražská šunka” în conservă.

            3.2.   Indicați dacă denumirea

                  ☒ a fost utilizată în mod tradițional pentru a desemna produsul specific;

                  ☐ arată caracterul tradițional sau caracterul specific al produsului.

            Denumirea tradițională „Pražská šunka” nu exprimă caracterul specific al produsului și nu asociază caracterul specific al produsului provenienței sale sau originii sale agricole, ci este specifică în sine, deoarece este asociată pe plan internațional cu un renumit produs din carne, cu formă și gust caracteristice.
      4.   DESCRIERE
      4.1.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, inclusiv principalele caracteristici fizice, chimice, microbiologice sau organoleptice ale produsului care demonstrează caracterul specific al acestuia [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

      4.1.1.   „Pražská šunka” cu os

      „Pražská šunka” cu os diferă de alte jamboane cu os în special în ceea ce privește modul în care este selectată și prelucrată materia primă de bază. O altă trăsătură caracteristică a produsului „Pražská šunka” cu os este proporția dintre pulpa de porc (jambon) și soluția de sare folosite în timpul producției, care face posibilă obținerea, în produsul finit, a unui conținut de proteine pure provenite din mușchi care corespunde jambonului de cea mai înaltă calitate. În plus, procesul de producție implică prepararea termică și afumarea, ceea ce deosebește de asemenea „Pražská šunka” cu os de foarte multe alte jamboane uscate tradiționale cu os.
      Proprietăți fizice:

                  —

                  Produs cu o greutate totală ce nu depășește 10 kg.

                  —

                  Se păstrează forma originală a pulpei de porc tranșate în stilul denumit „praghez” (osul iliac și osul sacral, inclusiv coada și osul bazinului, sunt îndepărtate din pulpa întreagă cu os, care include articulația, dar nu include piciorul de porc; grăsimea se taie din partea superioară a regiunii dorsale).

            Proprietăți chimice (parametrii sunt stabiliți pe baza eșantioanelor analizate în urma înlăturării oaselor din produs):

                  —

                  Conținut de proteine pure provenite din mușchi (se exclud proteinele provenite din țesutul conjunctiv și proteinele de origine vegetală): minimum 16 % din greutate. În eșantionul de analizat nu se omogenizează învelișul de la suprafața produsului compus din grăsime și șorici.

                  —

                  Conținut de sare: maximum 3 % din greutate.

                  —

                  Conținut de grăsime: maximum 15 % din greutate. Învelișul de la suprafața produsului este omogenizat în eșantionul de analizat.

            Caracteristici organoleptice:

                  —

                  Aspectul exterior și culoarea: partea acoperită cu șorici are culoare galben-aurie. Celelalte părți de la suprafață, neacoperite cu șorici, sunt acoperite cu un strat de grăsime de culoare mai deschisă, care variază de la gălbui la auriu; mușchiul pulpei are culoare auriu-maro până la maro închis.

                  —

                  Aspectul și culoarea în secțiune: mușchiul are culoarea roz a cărnii atunci când este feliat.

                  —

                  Gust și miros: gust și miros caracteristice de jambon preparat termic și afumat, gust potrivit de sărat.

                  —

                  Consistența: tare și compactă. Când este feliat subțire, produsul este fraged și ușor de mestecat.

            4.1.2.   „Pražská šunka” dezosat

      „Pražská šunka” dezosat diferă de alte produse din carne din această categorie în special în ceea ce privește metoda de producție, deoarece este un jambon de cea mai înaltă calitate, produs din pulpă de porc dezosată sau din bucăți de nucă de porc preparate termic și după aceea afumate. O altă caracteristică distinctivă este prezența unui înveliș decorativ la suprafața produsului, ce constă într-un strat subțire de grăsime de porc sau în grăsime și șorici. Forma ovoidă sau ovală tipică pentru produsul finit este o altă trăsătură distinctivă.
      Proprietăți fizice:

                  —

                  Produsul are o formă tipică ovoidă sau ovală.

                  —

                  Jambonul este de cea mai înaltă calitate, obținut din pulpe de porc întregi dezosate, acoperite de un strat de grăsime, cu sau fără șorici, sau din nucă de porc fasonată și felii de grăsime de porc sărate, cu sau fără șorici, sau din nucă de porc fasonată, acoperită cu un strat de grăsime, cu sau fără șorici.

            Caracteristici chimice:

                  —

                  Conținutul de proteine pure provenite din mușchi, conținutul de sare și grăsime: a se vedea proprietățile chimice ale produsului „Pražská šunka” cu os.

            Caracteristici organoleptice:

                  —

                  Aspectul exterior și culoarea: partea acoperită cu grăsime și șorici are culoare galben-aurie. Dacă suprafața este acoperită numai cu grăsime, nu și cu șorici, aceasta are o culoare mai deschisă, care variază de la gălbui la auriu.

                  —

                  Aspectul și culoarea în secțiune, gustul și mirosul, consistența: a se vedea proprietățile organoleptice ale produsului „Pražská šunka” cu os.

            4.1.3.   „Pražská šunka” în conservă

      „Pražská šunka” în conservă diferă de alte produse din carne din această categorie în special în ceea ce privește materia primă folosită, deoarece este un jambon de cea mai înaltă calitate, produs din nucă de porc fasonată, întreagă sau tăiată în bucăți mari. O altă trăsătură caracteristică a produsului este prezența unui strat subțire de aspic între jambon și ambalaj. Pe de altă parte, ceea ce diferențiază „Pražská šunka” în conservă de alte conserve de carne este forma tipică plată și ovală a ambalajului său.
      Proprietăți fizice:

                  —

                  Produsul are o formă tipică plată și ovală, dimensiunile sale fiind cele ale ambalajului, care este astfel realizat încât să garanteze că produsul finit pe care îl conține cântărește aproximativ 0,454 kg;

                  —

                  La momentul ambalării, carnea reprezintă cel puțin 87 % din greutatea materiei prime folosite.

            Caracteristici chimice:

                  —

                  Conținut de proteine pure provenite din mușchi (se exclud proteinele provenite din țesutul conjunctiv și proteinele de origine vegetală): minimum 16 % din greutate. Învelișul din aspic al produsului nu este omogenizat în eșantionul de analizat;

                  —

                  Conținut de sare: maximum 3 % din greutate.

                  —

                  Conținut de grăsime: maximum 4 % din greutate. Învelișul din aspic al produsului este omogenizat în eșantionul de analizat;

                  —

                  Conținutul de aspic: maximum 36 % din greutate.

            Caracteristici organoleptice:

                  —

                  Produsul este protejat de un ambalaj închis ermetic care îl menține steril. Între produs și materialul din care este confecționat ambalajul există un strat omogen de aspic de culoare galben-aurie.

                  —

                  Aspectul și culoarea în secțiune: jambonul are culoarea roz a cărnii. Este permisă prezența unor găuri mici, izolate, umplute cu aspic;

                  —

                  Gust și miros: gust și miros caracteristice de jambon preparat termic, gust potrivit de sărat.

                  —

                  Consistența: tare și compactă.

            4.2.   Descrierea metodei de producție a produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, metodă pe care producătorii trebuie să o urmeze, inclusiv, după caz, natura și caracteristicile materiilor prime sau ale ingredientelor utilizate, precum și metoda de preparare a produsului [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

      4.2.1.   „Pražská šunka” cu os

      Pentru producerea jambonului „Pražská šunka” cu os se folosesc pulpe de porc întregi tranșate în stilul denumit „praghez” (osul iliac și osul sacral inclusiv coada și osul bazinului sunt îndepărtate din pulpa întreagă cu os, care include articulația, dar nu include piciorul de porc; grăsimea se taie din partea superioară a regiunii dorsale) și o soluție de sare pregătită din ingredientele enumerate mai jos.
      Pulpe de porc … 100,0 kg
      Soluție de sare (maximum 20,0 kg):

                  —

                  Apă … (maximum 17,0 kg)

                  —

                  Amestec de sărare conținând nitrit sau nitrat … maximum 2,6 kg

                  —

                  Zaharuri … 0-1,2 kg

                  —

                  Stabilizatori … 0-0,5 kg

                  —

                  Extract de condimente sau ulei … 0-0,3 kg

                  —

                  Antioxidanți … 0-0,1 kg

            Soluția de sare cu compoziția prevăzută se pulverizează pe pulpele de porc. Acestea sunt apoi lăsate să se odihnească în soluție de sare sau pot fi masate cu soluție de sare. Urmează prepararea termică, ce are ca efect pasteurizarea. După prepararea termică, produsele se usucă într-o cameră de afumare și se afumă la suprafață, pentru a obține gustul, aroma și culoarea caracteristice, apoi se răcesc și se depozitează.
      Dacă pulpele de porc nu sunt sărate prin injectare cu soluție de sare și apoi lăsate să se odihnească sau masate, un alt procedeu constă în sărarea și prelucrarea pulpelor refrigerate frecând bine suprafața acestora cu un amestec de sărare ce conține nitrați și o cantitate mică de zahăr. Pulpele sunt apoi introduse, cu șoriciul în jos, în vasele folosite la sărare; în aceste vase se pune puțină sare. Apoi se toarnă deasupra soluție de sare pe bază de nitrați, fiartă și răcită, care conține, la rândul ei, o cantitate mică de zahăr. Jamboanele sunt ținute sub o greutate astfel încât să fie complet scufundate în soluția de sare și, după o perioadă de timp adecvată, ținând seama de rezultatele controalelor organoleptice de calitate permanente, sunt întoarse, astfel încât partea de jos să ajungă deasupra în vasul folosit la sărare, iar partea de sus să ajungă dedesubt. După ce au fost sărate îndeajuns, jamboanele sunt înmuiate timp de câteva ore în apă călduță și apoi sunt lăsate să se scurgă. Jamboanele sunt întâi uscate într-o cameră de afumare și apoi sunt afumate la suprafață pentru a obține gustul, aroma și culoarea caracteristice. Urmează prepararea termică, ce are ca efect pasteurizarea, apoi răcirea și depozitarea.
      Indiferent care dintre cele două metode alternative a fost utilizată, etapa finală a producției poate fi de asemenea completată prin coacere la suprafață și prin tratarea șoriciului, utilizând diverse tehnici decorative.
      4.2.2.   „Pražská šunka” dezosat

      Jambonul „Pražská šunka” dezosat este produs fie din pulpe de porc dezosate întregi, fie din bucăți de nucă de porc separate, preparate în conformitate cu punctul 4.1.2, precum și din soluție de sare care, în ceea ce privește compoziția și proporția maximă autorizată raportat la carnea crudă, este aceeași cu soluția de sare utilizată la fabricarea „Pražská šunka” cu os.
      Pulpele de porc dezosate sau bucățile de nucă de porc sunt stropite cu soluție de sare având compoziția prevăzută și/sau pot fi masate cu soluție de sare. Bucățile de grăsime de porc, sărate, cu sau fără șorici, sunt masate separat, dacă acestea se folosesc pentru un înveliș decorativ al produsului. După ce materiile prime au fost sărate și masate, acestea sunt așezate în forme ovale sau ovoide în așa fel încât grăsimea, cu sau fără șorici, să constituie un înveliș decorativ al produsului. În cazul în care feliile de grăsime de porc, cu sau fără șorici, sunt folosite pentru a crea un înveliș decorativ al produsului, formele sunt acoperite cu felii de grăsime masate și abia apoi sunt umplute cu bucăți de nucă de porc fasonată. Urmează prepararea termică în forme, ce are ca efect pasteurizarea. După prepararea termică, produsele sunt scoase din forme, se afumă pentru a obține gustul, aroma și culoarea caracteristice, apoi se răcesc și se ambalează.
      Este, de asemenea, posibil ca produsului să i se aplice un tratament final, care constă în coacerea la suprafață și tratarea șoriciului cu ajutorul unor tehnici decorative diverse.
      Înainte de prepararea termică, produselor fabricate din pulpe de porc întregi, dezosate, acoperite cu un strat de grăsime, cu sau fără șorici și, după caz, din bucăți de nucă de porc fasonată acoperită cu un strat de grăsime, cu sau fără șorici, li se poate da forma prevăzută cu ajutorul unei folii, care se îndepărtează de pe produs după prepararea termică. În aceste cazuri, nu este necesar să se utilizeze forme.
      4.2.3.   „Pražská šunka” în conservă

      Pentru producerea „Pražská šunka” în conservă se folosește nucă de porc fasonată (fie întreagă, fie tăiată în bucăți mari), gelatină (pudră) și o soluție de sare pregătită din ingredientele enumerate mai jos.
      Bucăți de nucă de porc fasonată … 100,0 kg
      Gelatină pudră … 4,0 kg
      Soluție de sare (maximum 14,3 kg):

                  —

                  Apă … maximum 11,0 kg

                  —

                  Amestec de sărare conținând nitrit … maximum 2,8 kg

                  —

                  Zaharuri … 0-0,5 kg

            Se folosește un ambalaj plat, oval, realizat din materiale adecvate pentru sterilizare, garantând greutatea conținutului de produs complet (aproximativ 0,454 kg).
      Nuca de porc, întreagă sau tăiată în bucăți mari, se masează cu soluție de sare. După ce mușchiul a fost astfel tratat cu soluție de sare, acesta este așezat într-un dispozitiv de ambalare în vid pe fundul căruia se află o cantitate corespunzătoare de gelatină pudră. După ce ambalajul a fost închis ermetic, produsul este lăsat în repaus la o temperatură de 5 °C timp de 12 ore. Urmează apoi sterilizarea, în cursul căreia toate părțile produsului trebuie să fie supuse unui tratament termic minim corespunzător unei temperaturi de 121 °C timp de 10 minute. După prepararea termică, produsul este răcit și depozitat într-un loc uscat la o temperatură de 0-25 °C și la o umiditate relativă de maximum 85 %. Produsul are un termen de valabilitate de cel puțin trei ani.
      4.3.   Descrierea principalelor elemente care conferă caracterul tradițional al produsului [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

      4.3.1.   „Pražská šunka” cu os

      Denumirea „Pražská šunka” este utilizată din anii 1860 pentru a desemna unul dintre cele mai renumite produse alimentare originare din Republica Cehă, în special din Praga. Sursele istorice prezintă un produs numit „Pražská šunka” asociat cu numele lui František Zvěřina, cel care l-a produs prima dată. Josef Jeřábek, un renumit producător praghez de carne afumată, a preluat de la František Zvěřina producția de „Pražská šunka”. Printre producătorii acestui produs s-au numărat producătorii praghezi de carne afumată Dlouhý, Malý, Cibulka și alții. „Pražská šunka” a început să fie produsă și în alte orașe mari, urmând exemplul orașului Praga. În Brno a fost produs de producătorul de carne afumată Jebavý, în Hradec Králové de producătorul de carne afumată Hutla, în Pardubice de producătorul de carne afumată Sochor și, la finalul secolului al nouăsprezecelea, era produs de mulți alți producători de carne afumată. Vorbind la figurat, se poate spune că jambonul „Pražská šunka” produs de Zvěřina a fost precursorul tuturor celorlalte. Antonín Chmel a inițiat producția de „Pražská šunka” la scară industrială, dezvoltând o afacere în U Zvonařky în Praga în anul 1879. Principalul lui produs era „Pražská šunka”, însă producea de asemenea o gamă largă de produse din carne afumată care și-au câștigat repede o reputație în Praga și în alte orașe, în special în stațiunile cu ape termale și în cele din urmă într-un număr de țări europene. Totuși, produsul lui cu cel mai mare succes comercial a fost „Pražská šunka”, care a ajuns rapid chiar și pe piețele internaționale. După Al Doilea Război Mondial, întreprinderea a fost naționalizată și a fuzionat treptat cu alte fabrici din Praga. În această perioadă au apărut alte variante ale jambonului „Pražská šunka”, sub formă de jambon semi-conservat sau în conservă, produs din mușchi din pulpa de porc. În 1977, fabrica U Zvonařky și toți angajații și resursele ei au fost integrați în noul combinat de industrializare a cărnii Masokombinát Praha jih – Písnice. Apariția unor noi tehnologii de conservare a însemnat introducerea în procesul de producție al jambonului „Pražská šunka” a tehnicii de pulverizare cu o soluție de sare, urmată sau nu de masare. În timpul perioadei de privatizări care a urmat anului 1989, fabrica de industrializare a cărnii de la Písnice a fost închisă, dar producerea de „Pražská šunka” cu os a continuat la alte unități de producție din întreaga Republică Cehă.
      Elementul fundamental pentru producerea de „Pražská šunka” a constat de la început în selectarea materiei prime și în metoda de conservare. Materia primă utilizată a constat în pulpe de porc de la animale de greutate mică și din acest motiv rețeta actuală specifică o greutate maximă de 10 kg. Altă trăsătură distinctivă a procesului de producție, care a fost transmisă de la o generație la alta, constă în faptul că pulpa de porc este tranșată în stilul numit „praghez”. Pulpele de porc refrigerate erau conservate frecând bine suprafața cărnii, în special șoriciul, cu un amestec de sărare ce conținea nitrați și o cantitate mică de zahăr. Pe fundul vasului folosit la sărare se punea puțină sare, iar pulpele de porc erau așezate cu șoriciul în jos. O soluție de sare pe bază de nitrați, fiartă și refrigerată, conținând la rândul ei o cantitate mică de zahăr, se turna peste jamboane, care erau apoi ținute sub o greutate. Ulterior jamboanele erau întoarse, astfel încât partea care fusese inițial dedesubt să ajungă deasupra, iar partea care fusese deasupra să ajungă dedesubt. Jamboanele erau ținute din nou sub o greutate. După controlul organoleptic, jamboanele erau înmuiate timp de câteva ore în apă călduță și apoi erau lăsate la uscat. Urma apoi etapa finală, care consta în îndepărtarea osului bazinului, răzuirea șoriciului și legarea jambonului, astfel încât forma acestuia să nu fie deteriorată prin preparare termică. Jamboanele erau întotdeauna suspendate într-o afumătoare încălzită. Afumarea consta în două etape: întâi uscarea deasupra unui foc iute și în al doilea rând aromatizarea și colorarea cu ajutorul rumegușului umezit, provenit din lemn de esență tare. Jamboanele erau de obicei afumate încet timp de 8-12 ore. Acestea erau apoi opărite în apă și preparate termic. Ulterior erau răcite prin scufundare în apă rece.
      4.3.2.   „Pražská šunka” dezosat

      Înaintea celui de-Al Doilea Război Mondial s-au dezvoltat alternative la produsul original „Pražská šunka” cu os. La început, acestea au luat forma produselor „Pražská šunka” dezosate și pasteurizate, produse din mușchi din pulpa de porc. Ele au fost produse de Antonín Chmel la U Zvonařky în Praga și de Josef Beránek la fabrica Beránkové podniky. Tehnologia folosită pentru a produce aceste tipuri de „Pražská šunka” consta în dezosarea pulpelor de porc proaspete refrigerate, prelucrarea unor părți din acestea, sortarea lor în funcție de culoare și mărunțirea materiei prime în mod intermitent printr-un procedeu mecanic în timp ce se adăuga clorură de sodiu și cantitatea necesară de nitrit de sodiu și zahăr, toate dizolvate parțial într-o cantitate specifică de soluție de sare. Urmau pasteurizarea și refrigerarea. După Al Doilea Război Mondial, „Pražská šunka” pasteurizat a fost produs îndeosebi la fabricile de industrializare a cărnii din Brno, Kostelec, Studená, Vamberk și Planá nad Lužnicí. La sfârșitul anilor 1970 în aceste fabrici s-a înregistrat o creștere a producției de „Pražská šunka” dezosat, folosindu-se forme și ambalând ulterior produsul finit în recipiente din plastic, eliminând, pe de o parte, utilizarea cutiilor de conserve; însă, în special, aceasta a însemnat că, după pasteurizare, produsul putea fi afumat și a făcut posibilă adăugarea unui strat subțire decorativ de grăsime de porc sau de grăsime și șorici de porc. Produsul și parametrii acestuia s-au apropiat astfel în mod semnificativ de produsul original „Pražská šunka” cu os. Începând din 1989, „Pražská šunka” dezosat a fost produs în alte locuri, în întreaga Republică Cehă.
      4.3.3.   „Pražská šunka” în conservă

      „Pražská šunka” în conservă este o altă variantă a produsului original „Pražská šunka”, care a luat naștere după sfârșitul celui de-Al Doilea Război Mondial. Acest produs a fost fabricat, la rândul său, din materii prime sortate, obținute din dezosarea pulpelor de porc proaspete, refrigerate, adăugând un amestec de sărare conținând nitriți, zahăr și gelatină; pentru ca produsul să aibă un termen de valabilitate mai îndelungat, acesta era sterilizat în cutii de formă ovoidă, cu o greutate de 1 livră. Succesul comercial al jambonului în conservă s-a datorat într-o mare măsură proporției de aspic în produsul finit. Produsul „Pražská šunka” în conservă a fost realizat începând din 1973, în principal în fabricile de industrializare a cărnii din Kostelec, Krahulčí și Studená. Începând din 1989, acest produs a fost fabricat în alte locuri, în întreaga Republică Cehă.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/816 al Comisiei din 1 iunie 2018 de modificare pentru a 285-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida

text:
               4.6.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 137/5

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/816 AL COMISIEI
   din 1 iunie 2018
   de modificare pentru a 285-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (5),
   întrucât:

               (1)

               Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 conține lista persoanelor, a grupurilor și a entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat.

               (2)

               La 29 mai 2018, Comitetul de sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis să modifice o mențiune de pe lista sa de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2018.

            Pentru Comisie,

            Pentru Președinte,

            Șeful Serviciului Instrumente de Politică Externă

      (1)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

      ANEXĂ
      Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului se modifică după cum urmează:
      Datele de identificare pentru următoarea mențiune de la rubrica „Persoane fizice” se modifică după cum urmează:
      „Djamel Lounici (alias Jamal Lounici). Adresă: Algeria. Data nașterii: 1.2.1962. Locul nașterii: Alger, Algeria. Cetățenie: algeriană. Alte informații: (a) numele tatălui este Abdelkader, iar numele mamei este Johra Birouh; (b) s-a întors din Franța în Algeria, unde își are reședința din septembrie 2008. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 16.1.2004” se înlocuiește cu următorul text:

         „Djamel Lounici (alias Jamal Lounici). Adresă: Algeria. Data nașterii: 1.2.1962. Locul nașterii: Alger, Algeria. Cetățenie: algeriană. Alte informații: (a) numele tatălui este Abdelkader, iar numele mamei este Djohra Birouch; (b) s-a întors din Franța în Algeria, unde își are reședința din septembrie 2008. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 16.1.2004.”


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/837 al Comisiei din 31 mai 2018 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

text:
               7.6.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 141/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/837 AL COMISIEI
   din 31 mai 2018
   privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolul 57 alineatul (4) și articolul 58 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Pentru a se asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (2), este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

               (2)

               Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricărei alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care este stabilită prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

               (3)

               În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă ar trebui clasificate la codul NC indicat în coloana (2), pe baza motivelor care figurează în coloana (3) a tabelului menționat.

               (4)

               Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, pentru o anumită perioadă de timp, în conformitate cu articolul 34 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, a informațiilor tarifare obligatorii care sunt emise în legătură cu mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu acesta. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni.

               (5)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana (2) a tabelului menționat.
   Articolul 2
   Informațiile tarifare obligatorii care nu sunt conforme cu prezentul regulament pot fi invocate în continuare, în conformitate cu articolul 34 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, timp de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2018.

            Pentru Comisie,

            Pentru Președinte,

         Stephen QUEST

            Director general

            Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală

      (1)  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

      (2)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

      ANEXĂ

                  Descrierea mărfurilor

                  Clasificare (Cod NC)

                  Motive

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Un produs compus din următoarele ingrediente (% din greutate):

                  2106 90 98

                  Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și pe baza textului codurilor NC 2106 , 2106 90  și 2106 90 98 .
                  Clasificarea la capitolul 30 ca medicament este exclusă, deoarece nu sunt indicate boli specifice, afecțiuni sau simptome ale acestora pentru care trebuie utilizat produsul. Prin urmare, produsul nu îndeplinește cerințele notei complementare 1 la capitolul 30 primul paragraf litera (a).
                  Clasificarea la capitolul 22 ca băutură este exclusă, deoarece produsul nu poate fi băut direct (a se vedea, de asemenea, notele explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene aferente capitolului 22, „Considerații generale”, al doilea paragraf a doua teză).
                  Produsul conține un îndulcitor, diferite vitamine și o cantitate mare de glicerină. Prin urmare, are o compoziție mai complexă decât un simplu sirop de zahăr, care se încadrează la subpozițiile 2106 90 30 -2106 90 59  [a se vedea, de asemenea, notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 2106  punctul (12)].
                  Utilizarea specifică pentru care este conceput produsul – ca supliment alimentar pentru vânzarea cu amănuntul – este indicată și pe ambalajul și eticheta acestuia. Caracteristicile și proprietățile obiective ale produsului și în special compoziția și forma sa de prezentare arată clar că produsul este destinat unei utilizări specifice, și anume pentru sprijinirea sistemului imunitar, și nu pentru uz general, ca în cazul siropurilor de zahăr.
                  Prin urmare, produsul trebuie clasificat la codul NC 2106 90 98  ca alt preparat alimentar.

                              —

                              apă

                  41,6

                              —

                              zahăr

                  18,1

                              —

                              glicerină

                  15,1

                              —

                              acid citric

                  13,9

                              —

                              maltodextrină

                  4,1

                              —

                              acid ascorbic

                  3,0

                              —

                              glicozide derivate din steviol

                  1,8

                              —

                              arome naturale

                  1,1

                              —

                              cantități minore de vitamine B6, B12 și de acid folic (B9).

                  Produsul este un lichid nealcoolic, aromatizat și colorat destinat utilizării ca supliment alimentar, după diluare. Nu poate fi băut direct.
                  Produsul este prezentat pentru utilizare în susținerea sistemului imunitar și furnizarea de energie organismului uman. Doza zilnică de produs este de doi mililitri și trebuie diluată înainte de consum. O doză zilnică conține 40 mg de vitamina C, 1 mg de vitamina B6, 200 μg de acid folic și 2 μg de vitamina B12.
                  Produsul este prezentat într-o sticlă de plastic de 60 ml, dotată cu o pipetă de dozare, pentru vânzarea cu amănuntul.


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1038 al Comisiei din 19 iulie 2018 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Lentille verte du Puy” (DOP)]

text:
                  24.7.2018

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 186/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1038 AL COMISIEI
         din 19 iulie 2018
         de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Lentille verte du Puy” (DOP)]
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
         întrucât:

                     (1)

                     În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Lentille verte du Puy”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1065/97 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1509/2000 al Comisiei (3).

                     (2)

                     Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

                     (3)

                     Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

            Articolul 1
            Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Lentille verte du Puy” (DOP).

            Articolul 2
            Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

            Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
            Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2018.

                  Pentru Comisie,

                  Pentru Președinte,

               Phil HOGAN

                  Membru al Comisiei

            (1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

            (2)  Regulamentul (CE) nr. 1065/97 al Comisiei din 12 iunie 1997 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (JO L 156, 13.6.1997, p. 5).

            (3)  Regulamentul (CE) nr. 1509/2000 al Comisiei din 12 iulie 2000 de modificare a elementelor caietelor de sarcini pentru mai multe denumiri care figurează în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1107/96 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 (JO L 174, 13.7.2000, p. 7).

            (4)  JO C 41, 3.2.2018, p. 13.