title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1160 al Comisiei din 15 iulie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

text:
               16.7.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 192/49

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1160 AL COMISIEI
   din 15 iulie 2016
   de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

               (1)

               În urma unei anchete antidumping efectuate în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 435/2004 (2), o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („RPC”) și din Indonezia. Măsurile inițiale au făcut ulterior obiectul unor diferite anchete de reexaminare (3). În consecință, nivelul taxei pentru un producător indonezian desemnat în mod individual este de 0,24 EUR/kg, cu un nivel al taxei reziduale de 0,27 EUR/kg impus asupra importurilor de produs în cauză fabricat de alți producători indonezieni, în timp ce nivelul taxei pentru RPC variază între 0 și 0,23 EUR/kg pentru producătorii chinezi desemnați în mod individual, cu un nivel al taxei reziduale de 0,26 EUR/kg impus asupra importurilor de produs în cauză fabricat de alți producători chinezi („măsurile în vigoare”).

               (2)

               Măsurile în vigoare se aplică tuturor importurilor de ciclamat de sodiu originar din RPC și din Indonezia, cu excepția importurilor de ciclamat de sodiu fabricat de producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Inițial, a fost stabilit un nivel zero al taxei pentru aceste societăți, întrucât nu s-a constatat existența unui dumping (4).

               (3)

               În conformitate cu raportul Organului de apel al OMC în cazul Mexico – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul („raportul Organului de apel al OMC”), producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nu au fost evaluați în cadrul reexaminărilor ulterioare ale măsurilor astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 435/2004 și nu fac obiectul măsurilor în vigoare.

         1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

               (4)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping în vigoare (5), Comisia a primit, la 6 martie 2015, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Productos Aditivos S.A., singurul producător din Uniune de ciclamat de sodiu, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală a Uniunii.

               (5)

               Cererea s-a bazat pe faptul că există probabilitatea ca expirarea măsurilor antidumping definitive să fie urmată de continuarea și reapariția dumpingului și de continuarea și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

               (6)

               În urma consultării comitetului consultativ și a stabilirii faptului că există elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 6 iunie 2015, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (6) („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (7)

               La 12 august 2015, Comisia a inițiat, de asemenea, o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază cu privire la importurile aceluiași tip de produs fabricat și exportat în Uniune de Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (ambele societăți fiind denumite în continuare „Fang Da”) („ancheta desfășurată în paralel în temeiul articolului 5”) (7). Importurile provenite de la Fang Da nu fac obiectul prezentei anchete de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

         1.3.   Părțile interesate

               (8)

               În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din RPC și din Indonezia, importatorii, furnizorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți ca fiind interesați de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

               (9)

               Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații privind deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

         1.3.1.   Producătorii din țara analogă

               (10)

               În avizul de deschidere, în legătură cu importurile din RPC, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere alegerea Indoneziei ca țară terță cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

               (11)

               Cu toate acestea, având în vedere datele statistice disponibile (a se vedea considerentul 32 de mai jos), Comisia a informat, de asemenea, autoritățile Statelor Unite ale Americii („SUA”) cu privire la deschiderea anchetei și le-a invitat să furnizeze detalii privind numele și identitățile producătorilor de ciclamat de sodiu din SUA, dacă există vreunul. Nu a fost identificat ulterior niciun producător de ciclamat de sodiu din SUA. Nu au existat indicii la dosar care să arate o posibilă producție de ciclamat de sodiu în alte țări terțe.

         1.3.2.   Constituirea eșantionului

               (12)

               În avizul ei de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include părțile interesate în eșantion, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

         —   Constituirea eșantionului de producători din Uniune

               (13)

               În avizul ei de deschidere, Comisia a afirmat că Productos Aditivos S.A. este singurul producător din Uniune de ciclamat de sodiu, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală a Uniunii. În consecință, nu a fost necesară constituirea eșantionului.

         —   Constituirea eșantionului de importatori

               (14)

               Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

               (15)

               Întrucât doar un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară constituirea eșantionului de importatori neafiliați.

         —   Constituirea eșantionului de producători-exportatori din RPC și din Indonezia

               (16)

               Având în vedere numărul limitat de producători-exportatori cunoscuți din țările în cauză, constituirea eșantionului de producători-exportatori nu a fost prevăzută.

         1.3.3.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

               (17)

               Comisia a trimis chestionare singurului producător din Uniune, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC și din Indonezia, unui importator neafiliat din Uniune și unui utilizator din Uniune, care și-au exprimat interesul de a participa la anchetă.

               (18)

               A fost primit un răspuns la chestionar din partea singurului producător din Uniune și un răspuns parțial din partea unui utilizator din Uniune. Nu au fost primite răspunsuri la chestionar din partea importatorilor neafiliați din Uniune și din partea producătorilor-exportatori din RPC și din Indonezia.

               (19)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, prejudiciul care rezultă din acesta și interesul Uniunii. Vizite de verificare în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediile următoarelor societăți:

                              Producătorul din Uniune

                                       —

                                       Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spain.

         1.4.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

               (20)

               Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2014 și 31 martie 2015 („perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).

         1.5.   Comunicarea constatărilor

               (21)

               Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat menținerea măsurilor antidumping definitive aflate în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp pentru a formula observații în urma comunicării constatărilor. Nicio parte nu a prezentat informații în urma comunicării constatărilor.

         2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   2.1.   Produsul în cauză

               (22)

               Produsul în cauză este ciclamatul de sodiu originar din Republica Populară Chineză și Indonezia („țările în cauză”), încadrat în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (codul TARIC 2929900010) („produsul în cauză”).

               (23)

               Ciclamatul de sodiu este un produs de bază utilizat ca aditiv alimentar și este utilizat pe scară largă ca îndulcitor în industria alimentară, precum și de către producătorii de îndulcitori hipocalorici și dietetici de masă. Volume mici sunt utilizate, de asemenea, în industria farmaceutică.

               (24)

               Ciclamatul de sodiu este o substanță chimică pură. Cu toate acestea, astfel cum este cazul oricărei substanțe chimice pure, ea poate conține o proporție mică de impurități în cantități de mg/kg de produs. Conținutul de impurități, stabilit de legislația Uniunii, definește calitatea ciclamatului de sodiu. Ciclamatul de sodiu există în două forme diferite: hidratată (HC), cu umiditate de 15 %; și anhidră (AC), cu umiditate de până la 1 %. Aceste două forme de ciclamat de sodiu au aceleași caracteristici și utilizări principale; ele variază doar în ceea ce privește nivelul de dulceață; tipul HC este mai puțin dulce datorită conținutului de apă. Prețurile variază din același motiv. Tipul AC este mai scump decât forma HC. Prin urmare, ambele forme ar trebui considerate ca fiind un singur produs în cadrul prezentei proceduri.

         2.2.   Produsul similar

               (25)

               Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:

                           —

                           produsul în cauză;

                           —

                           produsul fabricat și vândut de producătorii-exportatori pe piața internă din RPC și din Indonezia;

                           —

                           produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

               (26)

               Prin urmare, Comisia a concluzionat că respectivele produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         3.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI

   3.1.   RPC

   3.1.1.   Observații preliminare

               (27)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă se practică sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să conducă la continuarea sau la reapariția dumpingului.

               (28)

               Cu toate că au existat importuri semnificative de produs în cauză pe perioada anchetei de reexaminare, niciunul dinte producătorii-exportatori chinezi care erau vizați de măsuri nu a cooperat în cadrul prezentei anchete. Prin urmare, constatările privind probabilitatea unei continuări sau a unei reapariții a dumpingului redate mai jos au fost bazate pe date statistice, precum și pe datele conținute în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

         3.1.2.   Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

   3.1.2.1.   Țara analogă

               (29)

               În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, au fost luate toate măsurile necesare pentru identificarea unei țări terțe cu economie de piață pentru stabilirea prețurilor sau a valorii construite pentru a determina valoarea normală.

               (30)

               În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere alegerea Indoneziei drept țară analogă adecvată și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Nu s-a primit nicio observație. Comisia a solicitat cooperarea producătorilor din Indonezia. Au fost trimise scrisori și chestionare relevante la toți producătorii-exportatori cunoscuți din Indonezia.

               (31)

               Un singur producător-exportator din Indonezia s-a manifestat și a furnizat un răspuns foarte incomplet la chestionar. Comisia nu a primit niciun răspuns la scrisoarea ulterioară prin care solicita ca societatea să își completeze răspunsul. Ansamblul datelor primite a fost atât de incomplet încât acestea nu au putut fi utilizate pentru a determina valoarea normală. Ca urmare, producătorul-exportator din Indonezia nu a mai putut fi considerat a fi cooperant. În consecință, nu a putut fi obținută cooperare din Indonezia.

               (32)

               Conform informațiilor de care dispune Comisia, produsul în cauză este fabricat numai în Uniune și în cele două țări în cauză. Cu toate acestea, statisticile Eurostat au sugerat existența unor cantități limitate de exporturi de produs în cauză din Statele Unite ale Americii („SUA”) în Uniune pe durata perioadei examinate. Întrucât utilizarea ciclamatului de sodiu este interzisă în SUA, este vorba probabil despre o eroare de clasificare, însă, cu toate acestea, Comisia a contactat autoritățile din SUA pentru a identifica posibilii producători de produs în cauză din SUA, dacă există vreunul. Nu au fost primite ulterior indicații privind existența unor astfel de producători.

               (33)

               Prin urmare, nu a fost obținută cooperare din partea niciunui potențial producător dintr-o țară analogă.

         3.1.2.2.   Valoarea normală

               (34)

               În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuia să fie stabilită pe baza prețurilor dintr-o țară terță cu economie de piață corespunzătoare („țara analogă”) sau pe baza prețului practicat de o astfel de țară terță în alte țări, inclusiv Uniunea sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru a include o marjă de profit rezonabilă.

               (35)

               Astfel cum s-a explicat în considerentele 30-32 de mai sus, nu s-a putut obține cooperarea niciunui producător dintr-o țară analogă. În consecință, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe o bază rezonabilă. În acest sens, Comisia a considerat rezonabil să bazeze valoarea normală pe prețul verificat și pe datele privind costurile producătorului din Uniune.

               (36)

               Produsul similar a fost comercializat de către industria din Uniune în cantități reprezentative. Cu toate acestea, vânzările pe piața internă a industriei din Uniune au generat pierderi. Prin urmare, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de fabricație ale industriei Uniunii plus o valoare rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (VAG), precum și profitului. Costurile VAG au fost bazate pe datele reale privind producătorul din Uniune. Rata de profit adăugată a fost bazată pe marja rezonabilă de profit dintr-o anchetă recentă antidumping privind un alt îndulcitor și anume aspartamul. În cadrul prezentei anchete, Comisia a stabilit în etapa provizorie (8) că un profit între 5 %-10 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) corespunde unui profit rezonabil. Prin urmare, Comisia consideră că acest profit este rezonabil pentru a fi utilizat, de asemenea, pentru construirea valorii normale în prezenta anchetă. Au fost utilizate datele privind costul mediu ponderat aferent celor două tipuri de produse fabricate și vândute de producătorul din Uniune, întrucât nu au fost disponibile informații privind tipurile de produse vândute de producătorii-exportatorii din RPC, ca urmare a lipsei de cooperare.

         3.1.2.3.   Prețul de export

               (37)

               În lipsa cooperării din partea niciunuia dintre producătorii-exportatori chinezi, prețurile de export au fost bazate pe datele statistice colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) (9) din regulamentul de bază [„baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)”] referitoare la produsul în cauză pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) comercializată, s-a utilizat o medie simplă pentru a calcula prețul de export.

         3.1.2.4.   Comparația

               (38)

               Comisia a comparat valoarea normală construită și prețul de export al exportatorilor din RPC pe baza prețului franco fabrică.

               (39)

               În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație corectă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

               (40)

               S-au efectuat ajustări corespunzătoare pentru a se ține cont de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și auxiliare, precum și de spezele bancare, în cazurile în care erau considerate rezonabile, precise și susținute de date verificate. În absența unor informații mai precise, aceste ajustări au fost bazate pe datele efective referitoare la Fang Da din cadrul anchetei desfășurate în paralel în temeiul articolului 5.

         3.1.2.5.   Marja de dumping

               (41)

               Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală medie și prețul mediu de export. Rezultatele astfel obținute indică o marjă totală de dumping de peste 100 %. Marja de dumping constatată este mult mai mare decât marjele de dumping stabilite în urma anchetei inițiale.

         3.1.3.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

               (42)

               Comisia a analizat dacă exista probabilitatea de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, prețurile de export pentru alte destinații și capacitatea de absorbție a piețelor țărilor terțe.

               (43)

               Analiza s-a bazat, în principal, pe informațiile furnizate în cerere și pe informațiile care au fost făcute publice și/sau furnizate în cadrul prezentei anchete. Au fost utilizate și alte surse de informații, precum statisticile Eurostat privind importurile și statisticile privind exporturile din țara în cauză.

         3.1.3.1.   Capacitatea neutilizată

               (44)

               În absența cooperării, au fost utilizate informațiile furnizate în cererea de reexaminare, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) și statisticile chineze privind exporturile. Capacitatea chineză a fost estimată în sens conservator prin utilizarea datelor disponibile publicului referitoare la capacitate unui singur producător-exportator chinez (10). Aceasta a rezultat într-o capacitate de cel puțin 40 000 de tone, însă informațiile de la dosar arată că există încă cel puțin doi producători-exportatori chinezi (în afară de Fang Da) și că această cifră conservatoare subestimează, prin urmare, capacitatea reală din RPC.

               (45)

               Prin utilizarea statisticilor privind exporturile chineze și a statisticilor privind importurile în temeiul articolului 14 alineatul (6) în Uniune (excluzând Fang Da) pentru produsul în cauză, estimarea de mai sus indică o capacitate disponibilă de aproximativ 17 000 de tone pentru piața chineză și pentru cea a Uniunii considerate împreună sau o capacitate neutilizată care depășește de peste trei ori mărimea pieței Uniunii.

         3.1.3.2.   Prețurile de export în țări terțe

               (46)

               Pe baza statisticilor chineze privind exporturile, prețurile medii practicate de societățile chineze în alte piețe principale ale acestora (precum Africa de Sud, Brazilia, Argentina și Turcia) sunt la același nivel sau, uneori, la un nivel mai mic față de prețurile lor de vânzare în Uniune.

               (47)

               Cele de mai sus arată că produsul în cauză face obiectul unui dumping și pe alte piețe din țări terțe, precum și faptul că Uniunea ar continua să reprezinte o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din RPC în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

         3.1.3.3.   Capacitatea de absorbție a piețelor din țări terțe

               (48)

               Utilizarea ciclamatului de sodiu în produsele alimentare, în băuturile și în produsele farmaceutice este interzisă pe o serie de piețe mari din țări terțe, inclusiv în SUA. Nu există indicii la dosar care să arate că este de așteptat o creștere a altor piețe din țări terțe pentru ciclamatul de sodiu și, de asemenea, nu există vreun indiciu la dosar referitor la dimensiunea pieței interne a RPC și la perspectivele de creștere a acesteia.

               (49)

               Prin urmare, se estimează că există o capacitate relativ mică de absorbție a altor piețe decât cea a Uniunii și, prin urmare, Uniunea ar reprezenta o piață atractivă în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

         3.1.4.   Concluzii privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

               (50)

               Evaluarea factorilor menționați mai sus a demonstrat că exportatorii care fac obiectul reexaminării au continuat să exporte volume foarte semnificative de produs în cauză în Uniune, la prețuri de dumping. Exporturile din RPC către alte țări terțe sunt realizate, de asemenea, la prețuri de dumping. Ținând cont de capacitatea mare liber disponibilă a exportatorilor chinezi, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței Uniunii, producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, prin urmare, tentați să direcționeze volume și mai mari la prețuri de dumping pe piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

               (51)

               După examinarea datelor și a informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea RPC este susceptibil să continue în cazul expirării măsurilor.

         3.2.   Indonezia

   3.2.1.   Observații preliminare

               (52)

               După deschiderea reexaminării, un singur producător-exportator din Indonezia s-a manifestat. A fost trimis un răspuns incomplet la chestionar, după care Comisia a solicitat societății să completeze integral chestionarul ca parte a procedurii de deficiență. Nu a fost primit niciun răspuns la această cerere și, prin urmare, niciunul dintre producătorii-exportatori cunoscuți din Indonezia nu a putut fi considerat ca fiind cooperant.

               (53)

               Având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, informațiile privind prețurile interne, prețurile de export în alte țări, producția și capacitatea din Indonezia ale producătorilor-exportatori indonezieni care nu au cooperat au fost bazate pe datele disponibile, inclusiv pe cerere și pe informațiile aflate la dispoziția publicului.

         3.2.2.   Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

   3.2.2.1.   Valoarea normală

               (54)

               În absența cooperării din Indonezia, a fost utilizată valoarea normală pentru Indonezia, astfel cum a fost raportată în cerere, întrucât nu au fost disponibile alte informații la dosar. În cerere, valoarea normală pentru Indonezia a fost construită prin utilizarea structurii costurilor producătorului din Uniune și prin ajustarea fiecărui element de cost la nivelul celor din Indonezia. Elementele de cost au fost reprezentate de materiile prime, personalul, energia și apa, întreținerea, deprecierea și cheltuielile de regie. Ajustările efectuate în cerere au fost considerate rezonabile. În absența altor informații disponibile, informațiile din cerere au fost considerate, prin urmare, ca fiind cea mai bună estimare pentru stabilirea valorii normale pentru Indonezia.

         3.2.2.2.   Prețul de export

               (55)

               În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator din Indonezia, a fost necesară utilizarea altor informații disponibile pentru stabilirea prețurilor de export. În perioada anchetei de reexaminare, importurile din Indonezia în Uniune aproape au dispărut. Importurile constatate în perioada anchetei de reexaminare erau neglijabile (aproximativ 19 tone) și, prin urmare, nu au putut fi utilizate statisticile privind importul în Uniune, colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). În schimb, statisticile indoneziene privind exportul au fost utilizate pentru a stabili prețurile de export. Au fost identificate doisprezece destinații de export. Prețul mediu de export în toate țările terțe a fost utilizat ca un surogat pentru prețul de export în Uniune în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

         3.2.2.3.   Comparația

               (56)

               Comisia a comparat valoarea normală construită și prețul de export al producătorilor-exportatori din Indonezia pe baza prețului franco fabrică.

               (57)

               În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație corectă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

               (58)

               Au fost efectuate ajustări pentru a aduce prețurile de export FOB la același nivel cu prețurile franco fabrică. În absența unor informații mai precise, aceste ajustări s-au bazat pe datele reale privind Fang Da din cadrul anchetei desfășurate în paralel în temeiul articolului 5, pe care Comisia le consideră a fi un reper adecvat pentru calcularea ajustărilor. S-au efectuat ajustări corespunzătoare pentru a se ține cont de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și auxiliare, precum și de spezele bancare, în cazurile în care erau considerate rezonabile, precise și susținute de date verificate.

         3.2.2.4.   Marja de dumping

               (59)

               Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală, astfel cum a fost calculată în considerentul 54, și prețul de export, astfel cum este stabilit în considerentul 55. Aceasta a rezultat într-o marjă de dumping de 33,6 %, care este mai mare decât cea mai mare marjă de dumping stabilită în ancheta inițială (18,1 %). Aceasta indică faptul că, deși exporturile de produs în cauză în Uniune aproape au dispărut, dumpingul în țările terțe din partea societăților indoneziene a continuat la un nivel care este mai mare decât cel stabilit în ancheta inițială.

         3.2.3.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

               (60)

               Comisia a analizat dacă exista probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. Au fost analizate următoarele elemente: prețul de export în alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Indonezia și capacitatea de absorbție a piețelor din alte țări terțe.

         3.2.3.1.   Capacitatea neutilizată

               (61)

               În absența cooperării, Comisia a trebuit să recurgă la datele disponibile în cererea de reexaminare, la baza de date Eurostat și la statisticile indoneziene privind exportul. În baza informațiilor disponibile cu privire la un producător-exportator indonezian, capacitatea din Indonezia este estimată la cel puțin 10 000 de tone. Prin utilizarea statisticilor indoneziene privind exportul, se poate stabili că exporturile indoneziene în țări terțe s-au ridicat la 4 700 de tone pe perioada anchetei de reexaminare. Pe această bază, capacitatea disponibilă din Indonezia pentru piața sa internă și pentru piața Uniunii poate fi estimată în mod conservator la 5 300 de tone. Trebuie remarcat faptul că, în cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor (11), capacitatea totală din Indonezia a fost estimată la 18 000 de tone pentru anul 2008.

               (62)

               Întrucât nu sunt disponibile date privind vânzările pe piața internă realizate de către cei doi producători din Indonezia, capacitatea liberă (disponibilă) care ar putea fi direcționată spre piața Uniunii poate fi estimată doar aproximativ. Cu toate acestea, prin utilizarea datelor din cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, vânzările interne ale celor două societăți din Indonezia s-au ridicat la aproximativ 2 000 de tone, ceea ce înseamnă că, în raport cu estimarea actuală a capacității, ar rămâne totuși o capacitate liberă de 3 300 de tone pentru piața Uniunii. Aceasta ar reprezenta mai mult de 80 % din piața Uniunii pe perioada anchetei de reexaminare.

         3.2.3.2.   Prețurile de export în țări terțe

               (63)

               Prin utilizarea statisticilor indoneziene privind exporturile în alte țări terțe pe perioada anchetei de reexaminare se poate observa că prețurile de vânzare medii pe două dintre piețele de export principale, mai exact, Pakistan și Filipine (care reprezintă peste 50 % din vânzările indoneziene la export în țări terțe) sunt în mod considerabil mai mici decât prețurile de vânzare medii în Uniune pe perioada anchetei de reexaminare. Astfel cum se explică în considerentele 55-59, a fost constatată o marjă de dumping de 33,6 % atunci când prețurile indoneziene de export sunt bazate pe toate prețurile de vânzare la export în țări terțe. Prin urmare, Uniunea ar reprezenta o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din Indonezia în cazul în care măsurile ar expira.

         3.2.3.3.   Capacitatea de absorbție a piețelor din țări terțe

               (64)

               Astfel cum se explică în considerentele 48 și 49, capacitatea de absorbție a altor piețe decât cea a Uniunii este considerată a fi mică. Ca urmare a lipsei de cooperare, nu există informații la dosar privind consumul intern din Indonezia al produsului în cauză, însă cu o capacitate liberă estimată la 5 300 de tone pentru piața Indoneziei și pentru piața Uniunii și luând în considerare capacitatea de absorbție mică a altor piețe, este evident că Indonezia ar dispune de o capacitate liberă mare pentru a acoperi piața Uniunii.

               (65)

               Prin urmare, nu este de așteptat ca excesul de capacitate din Indonezia să fie direcționat spre alte piețe decât cea a Uniunii într-o măsură semnificativă.

         3.2.4.   Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului

               (66)

               Evaluarea factorilor menționați anterior a arătat că exporturile din Indonezia în alte piețe decât cea a Uniunii au fost realizate la prețuri care se află mult sub nivelul mediu al prețurilor din Uniune. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor indonezieni și de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate, producătorii-exportatori indonezieni ar putea, prin urmare, să direcționeze volume mari la prețuri de dumping spre piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

               (67)

               După examinarea datelor și a informațiilor de mai sus, se concluzionează că există probabilitatea ca dumpingul din partea Indoneziei să reapară în cazul expirării măsurilor.

         4.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

   4.1.   Observații preliminare

               (68)

               Întrucât industria Uniunii constă dintr-un singur producător, iar importurile care fac obiectul unui dumping vizează un număr limitat de producători-exportatori din RPC și din Indonezia, indicatorii de prejudiciu și datele privind importurile au trebuit să fie indexate pentru a asigura confidențialitatea datelor comerciale sensibile.

         4.2.   Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

               (69)

               Produsul similar a fost fabricat în cursul perioadei anchetei de reexaminare de către un singur producător din Uniune, care, prin urmare, constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

         4.3.   Consumul la nivelul Uniunii

               (70)

               Ciclamatul de sodiu este produs doar în Uniune, în RPC și în Indonezia. Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața din Uniune, plus volumul importurilor de ciclamat de sodiu din RPC și din Indonezia, stabilit în modul explicat în considerentul 73.

               (71)

               Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 1

                  Consumul la nivelul Uniunii

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Totalul consumului la nivelul Uniunii

                           100

                           103

                           93

                           97

                           101

                              Sursa: Datele industriei Uniunii, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

               (72)

               Consumul de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii a scăzut mai întâi cu 7 % în perioada 2011-2013 și a crescut în perioada ulterioară. Consumul din perioada anchetei de reexaminare a ajuns, mai mult sau mai puțin, la același nivel ca în anul 2011.

         4.4.   Importurile provenite din țările în cauză

               (73)

               În scopul prezentei anchete, importurile din RPC reprezintă importurile totale din RPC, cu excepția importurilor provenind de la Fang Da, care nu sunt vizate de prezenta reexaminare. Importurile provenite de la Fang Da au fost luate în considerare doar pentru calcularea consumului total la nivelul Uniunii. În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator chinez și indonezian în cadrul prezentei anchete, Comisia a utilizat statisticile disponibile în baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) pentru a stabili volumul și prețurile importurilor din cele două țări pe parcursul perioadei examinate, întrucât ea conținea suficiente informații detaliate la nivelul codurilor TARIC cu 10 cifre și al codurilor adiționale TARIC.

               (74)

               Având în vedere că volumele de importuri din Indonezia sunt neglijabile în sensul articolului 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate separat.

         4.4.1.   RPC

   4.4.1.1.   Volumul și cota de piață

      Tabelul 2

      Volumul importurilor și cota de piață

                  Indice (2011 = 100)

               2011

               2012

               2013

               2014

               Perioada anchetei de reexaminare

               Volumul importurilor

               100

               114

               73

               71

               77

               Cota de piață

               100

               110

               79

               73

               77

                  Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

               (75)

               Volumul importurilor din RPC a scăzut cu 23 % în perioada examinată. Ele au crescut mai întâi în perioada cuprinsă între 2011 și 2012 și apoi au scăzut în mod semnificativ, în special cu o scădere foarte bruscă de 41 puncte de indice în perioada 2012-2013. A existat o nouă scădere ușoară în perioada 2013-2014, urmată de o creștere de 6 puncte de indice între 2014 și perioada anchetei de reexaminare.

               (76)

               Cota de piață corespunzătoare pe parcursul perioadei examinate a urmat o tendință similară, suferind o scădere totală de 23 %.

         4.4.1.2.   Prețurile importurilor

               (77)

               Tendințele prețurilor importurilor provenite din RPC au fost stabilite și analizate separat cu sau fără includerea taxelor antidumping. Aceasta s-a realizat în acest caz particular deoarece nivelul taxelor antidumping a fost modificat în 2012, astfel cum se explică în considerentul 1 de mai sus, iar prezentarea tendințelor prețurilor, incluzând taxele antidumping, a permis ilustrarea impactului acestor modificări.

                  Tabelul 3

                  Indicele prețurilor de import (EUR/ kg)

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Exclusiv taxele antidumping

                           100

                           105

                           105

                           101

                           104

                           Inclusiv taxele antidumping

                           100

                           109

                           112

                           108

                           111

                              Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

               (78)

               Pe parcursul perioadei examinate, prețurile medii CIF la frontiera Uniunii (prețuri fără taxe antidumping) ale importurilor din RPC provenind de la alți producători decât Fang Da au crescut cu 4 %.

               (79)

               Atunci când se ia în considerare efectul taxelor antidumping, prețurile importurilor au crescut cu 11 % pe parcursul perioadei examinate. Ar trebui reamintit faptul că, în mai 2012, taxele antidumping au crescut mai mult decât dublu pentru producătorii-exportatori chinezi care aparțin grupului Rainbow Rich, ceea este reflectat în creșterea prețurilor medii de import (inclusiv taxele antidumping) din perioada 2011-2012.

         4.4.1.3.   Subcotarea prețurilor

               (80)

               În absența cooperării din partea oricăruia dintre producătorii-exportatori chinezi vizați de prezenta reexaminare, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în perioada anchetei de reexaminare prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat al producătorului din Uniune practicat în cazul clienților independenți de pe piața Uniunii ajustat la nivelul franco fabrică cu prețul mediu de import din RPC rezultat din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) importurilor din RPC, a fost utilizată o medie simplă pentru a calcula prețul mediu de import din RPC.

               (81)

               Comparația a arătat că, pe perioada anchetei de reexaminare, marja medie de subcotare a prețurilor, exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, a fost de 22,8 % atunci când s-a luat în considerare efectul taxelor antidumping aplicate importurilor din RPC. În cazul în care ar fi deduse taxele antidumping aplicabile producătorilor-exportatori chinezi vizați de măsuri, marja de subcotare ar avea valoare de 32,3 %.

         4.4.2.   Indonezia

   4.4.2.1.   Volumul și cota de piață

      Tabelul 4

      Volumul importurilor și cota de piață

                  Indice (2011 = 100)

               2011

               2012

               2013

               2014

               Perioada anchetei de reexaminare

               Volumul importurilor

               100

               225

               31

               18

               9

               Cota de piață

               100

               218

               34

               19

               9

                  Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

               (82)

               Pe parcursul perioadei examinate, atât volumul, cât și cota de piață a importurilor de ciclamat de sodiu din Indonezia în Uniune au scăzut cu 91 %. Este de remarcat faptul că volumul absolut al importurilor din Indonezia a fost mic în 2011 și 2012, foarte mic în 2013 și neglijabil între 2014 și perioada anchetei de reexaminare. Chiar dacă importurile din Indonezia au fluctuat în mod semnificativ pe parcursul perioadei examinate, impactul acestora asupra industriei Uniunii poate fi considerat ca fiind foarte limitat în perioada 2011-2012 și chiar nesemnificativ între 2013 și perioada anchetei de reexaminare.

         4.4.2.2.   Prețurile importurilor

      Tabelul 5

      Indicele prețurilor de import (EUR/ kg)

                  Indice (2011 = 100)

               2011

               2012

               2013

               2014

               Perioada anchetei de reexaminare

               Exclusiv taxele antidumping

               100

               104

               107

               105

               106

                  Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

               (83)

               Pe parcursul perioadei examinate, prețurile CIF la frontiera Uniunii ale importurilor din Indonezia au crescut cu 6 %.

         4.4.2.3.   Subcotarea prețurilor

               (84)

               În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator indonezian, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe perioada anchetei de reexaminare prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat al producătorului din Uniune practicat în cazul clienților independenți de pe piața Uniunii ajustat la nivelul franco fabrică cu prețul mediu de import din Indonezia pornind de la baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) importurilor din Indonezia, a fost utilizată o medie simplă pentru a calcula prețul mediu de import din Indonezia.

               (85)

               Comparația a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, marja medie de subcotare a prețurilor exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, a fost de 24,1 %. În cazul în care ar fi deduse taxele antidumping aplicabile producătorilor-exportatori indonezieni care sunt vizați de măsuri, marja de subcotare ar avea valoarea de 33,6 %.

         4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

   4.5.1.   Considerații generale

               (86)

               Producția de ciclamat de sodiu constă în două etape principale de fabricație. În prima etapă, care necesită utilizarea reactanților, materiile prime sunt transformate în ciclamat de sodiu brut (impur). În a doua etapă de fabricație, ciclamatul de sodiu brut trebuie să fie purificat înainte de a putea fi utilizat, în conformitate cu normele de reglementare relevante, de către industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică din aval.

               (87)

               În urma unui incident tehnic care a avut loc în iulie 2011 (o explozie în fabrică), industria din Uniune nu a putut efectua prima etapă de fabricație, și anume procesul de reacție, în perioada august 2011-mai 2012 și a trebuit să se bazeze temporar pe ciclamatul de sodiu importat, pe care l-a purificat suplimentar pentru a-și putea menține activitățile comerciale.

               (88)

               Întrucât producătorul din Uniune nu a avut altă opțiune decât să se bazeze temporar pe importuri și având în vedere durata limitată și volumul de importuri în cursul perioadei examinate, acest incident și consecințele sale nu invalidează concluziile de mai sus privind definiția industriei din Uniune. Cu toate acestea, incidentul a avut un impact important asupra situației economice a industriei din Uniune în anii 2011-2012, și anume începutul perioadei examinate, în special în ceea ce privește capacitatea, producția și volumul de vânzări, precum și indicatorii de profitabilitate. De asemenea, el a avut un impact – deși minor – asupra evoluției importurilor. Aceste elemente sunt luate în considerare atunci când se analizează evoluția indicatorilor de prejudiciu.

               (89)

               În acest context și în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. În vederea stabilirii prejudiciului, Comisia a evaluat indicatorii economici pe baza datelor legate de singurul producător din Uniune, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (90)

               Indicatorii economici ai singurului producător din Uniune care au fost evaluați de către Comisie sunt următorii: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul de vânzări, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, costurile cu forța de muncă, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costurile unitare, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital.

         4.5.2.   Indicatorii de prejudiciu

   4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

               (91)

               Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 6

                  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul producției

                           100

                           104

                           189

                           159

                           157

                           Capacitatea de producție

                           100

                           114

                           171

                           171

                           171

                           Utilizarea capacității

                           100

                           91

                           110

                           93

                           92

                              Sursa: Datele industriei din Uniune.

               (92)

               Producția în ansamblu a crescut cu 57 % în cursul perioadei examinate. Astfel cum s-a explicat în considerentul 87 de mai sus și în considerentul 93 de mai jos, producția industriei din Uniune a fost, cu toate acestea, anormal de mică în perioada 2011-2012. Între 2013 și perioada anchetei de reexaminare, nivelul producției a scăzut brusc, cu 32 de puncte de indice.

               (93)

               Capacitatea de producție a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în cursul perioadei examinate (cu 71 %), dar această tendință este explicată, de asemenea, de un nivel anormal de mic în anii 2011 și 2012, care a rezultat din incidentul tehnic din unitățile de producție. Capacitatea a fost calculată pe baza lunilor în care industria din Uniune a putut produce propriul ciclamat de sodiu, prin urmare, doar 7 luni în 2011, 8 luni în 2012 și 12 luni pentru celelalte perioade. Începând cu anul 2013, nivelul capacității de producție a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare.

               (94)

               Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 8 % între 2011 și perioada anchetei de reexaminare, însă a urmat o tendință de scădere semnificativă începând cu 2013, în concordanță cu volumul de producție.

         4.5.2.2.   Volumul de vânzări și cota de piață

               (95)

               Volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 7

                  Volumul de vânzări și cota de piață

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Volumul de vânzări

                           100

                           69

                           146

                           108

                           104

                           Cota de piață

                           100

                           67

                           157

                           111

                           104

                              Sursa: Datele industriei din Uniune și baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

               (96)

               Volumul de vânzări de pe piața din Uniune și cota de piață corespunzătoare au urmat aceeași tendință în cursul perioadei examinate. Ele au crescut, în total, cu 4 %.

               (97)

               Întrucât ambele cifre reflectă doar vânzările de ciclamat de sodiu produs de industria din Uniune, nivelurile pentru anii 2011 și 2012 au fost anormal de mici din cauza motivelor menționate în considerentele 87 și 93 de mai sus. Din anul 2013, când producția proprie de ciclamat de sodiu a fost deja restabilită permanent, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 42 de puncte procentuale, ca urmare a pierderilor de comenzi.

               (98)

               Cota de piață a scăzut, de asemenea, în mod semnificativ între anul 2013 și anchetei de reexaminare. Această evoluție contrastează cu cea a consumului la nivelul Uniunii, care a crescut cu 8 puncte de indice.

         4.5.2.3.   Creșterea

               (99)

               Situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada 2011-2013, când ea a fost în măsură să își crească producția, capacitatea de producție, vânzările și cota de piață. Această creștere a fost cauzată de doi factori: (i) creșterea taxelor antidumping pentru anumiți producători-exportatori din RPC, care au fost dublate în mai 2012 și (ii) faptul că industria din Uniune a fost din nou în situația de a-și produce propriul ciclamat de sodiu în toate cele 12 luni din anul 2013, față de doar 7 luni în anul 2011 și 8 luni în anul 2012.

               (100)

               Dacă nu ar fi avut loc explozia din iulie 2011, producția, utilizarea capacității, cifrele privind vânzările și cota de piață ar fi fost mult mai mari în anii 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune ar fi putut să își aprovizioneze clienții cu propriul ciclamat de sodiu în locul celui importat și prelucrat (purificat) suplimentar în perioada august 2011-mai 2012. Ca urmare, creșterea producției, a vânzărilor și a cotelor de piață între anii 2011 și 2013 ar fi fost mult mai mică, în timp ce capacitatea de producție ar fi rămas la nivelul din anul 2013 pe parcursul întregii perioade examinate. Din anul 2013 până la perioada anchetei de reexaminare, toate tendințele menționate mai sus referitoare la volume, cu excepția capacității de producție, s-au inversat complet. De fapt, deși consumul la nivelul Uniunii a urmat o tendință de creștere din anul 2013, industria din Uniune a intrat într-o etapă de declin economic. În același timp, profitabilitatea industriei din Uniune a rămas puternic negativă pe parcursul întregii perioade examinate, ceea ce a inhibat perspectivele de creștere.

         4.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

               (101)

               Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 8

                  Ocuparea forței de muncă și productivitatea

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Numărul de angajați

                           100

                           100

                           105

                           105

                           105

                           Productivitate (volumul de producție raportat la numărul de angajați)

                           100

                           104

                           180

                           151

                           150

                              Sursa: Datele industriei din Uniune.

               (102)

               În pofida incapacității de a produce propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012, industria din Uniune a decis să mențină constantă forța de muncă în perioada respectivă, întrucât reducerile au fost considerate a fi prea costisitoare și nenecesare. Deși un angajat a fost disponibilizat în anul 2012, nivelul de ocupare a forței de muncă nu s-a schimbat în cursul anilor 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune a angajat o altă persoană în același an. Numărul de angajați a crescut ușor în anul 2013 și ulterior a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare.

               (103)

               Din cauza exploziei din fabrică, productivitatea industriei din Uniune a fost afectată într-un mod similar ca ceilalți indicatori economici prezentați mai sus. Similar producției, productivitatea a fost excepțional de mică în anii 2011 și 2012, iar ulterior aceasta a crescut brusc cu aproximativ 80 de puncte de indice în anul 2013. Cu toate acestea, de atunci, din cauza pierderilor de comenzi, ea a scăzut cu 30 de puncte de indice în anul 2014 și a rămas la acest nivel până la perioada anchetei de reexaminare.

         4.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

               (104)

               Începând cu 2004 au existat în vigoare măsuri împotriva importurilor provenind de la producătorii-exportatori din Indonezia și de la toți producătorii-exportatori din RPC, alții decât Fang Da.

               (105)

               Astfel cum s-a stabilit mai sus, pe perioada anchetei de reexaminare, marjele de dumping ale producătorilor indonezieni și chinezi, alții decât Fang Da, au rămas la un nivel semnificativ superior nivelului de minimis. Impactul asupra situației economice a industriei din Uniune este substanțial, luând în considerare importurile continue de volume semnificative de ciclamat de sodiu la prețuri de dumping, provenite de la producători chinezi.

         4.5.2.6.   Prețuri și factorii care afectează prețurile

               (106)

               Prețurile medii unitare de vânzare ale singurului producător din Uniune la clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate, după cum urmează:

                  Tabelul 9

                  Prețurile de vânzare din Uniune

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Prețul mediu unitar de vânzare

                           100

                           105

                           103

                           107

                           106

                           Costul unitar mediu de producție

                           100

                           107

                           97

                           95

                           96

                              Sursa: Datele industriei din Uniune.

               (107)

               Prețurile medii unitare de vânzare ale industriei din Uniune au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Mai întâi, ele au crescut cu 5 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior au rămas stabile până la perioada anchetei de reexaminare.

               (108)

               Costul unitar mediu de producție al industriei din Uniune a crescut cu 7 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 10 puncte de indice în anul 2013, în raport cu anul 2011. Din anul 2013, costul a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare. Aceste schimbări au rezultat în principal din fluctuația costului materiilor prime.

               (109)

               În legătură cu cele mai sus, este necesar să se menționeze că industria din Uniune nu a putut efectua cu precizie o separare a costurilor de purificare de costurile de producție totale. Ca urmare, indicii pentru anii 2011 și 2012, contrar indicilor din anii 2013, 2014 și din perioada anchetei de reexaminare, au reflectat, de asemenea, costurile de purificare a ciclamatului de sodiu care a fost importat de către industria din Uniune.

               (110)

               Având în vedere cele de mai sus, interpretarea tendințelor din anii 2011-2012 și din perioadele ulterioare ar trebui să fie efectuată cu precauție, întrucât evoluția lor a fost influențată – deși numai într-o mică măsură – de faptul că indicii din perioada anilor 2011-2012 s-au bazat pe serii diferite de date.

               (111)

               În orice caz, pe parcursul întregii perioade examinate, prețul mediu unitar de vânzare a fost întotdeauna sub costurile medii unitare de producție ale industriei din Uniune, raportate în tabelul de mai sus.

         4.5.2.7.   Costurile cu forța de muncă

               (112)

               Costurile medii cu forța de muncă ale singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 10

                  Costurile medii cu forța de muncă per angajat

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Costurile medii cu forța de muncă per angajat

                           100

                           127

                           115

                           102

                           95

                              Sursa: Datele industriei din Uniune.

               (113)

               Costurile medii cu forța de muncă au scăzut cu 5 % în cursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, ele au crescut mai întâi cu 27 % în anul 2012 – în principal datorită compensațiilor plătite unui angajat concediat – iar ulterior au scăzut în mod constant până la perioada anchetei de reexaminare, când au scăzut cu 5 % sub nivelul din anul 2011.

         4.5.2.8.   Stocurile

               (114)

               Nivelul stocurilor singurului producător din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 11

                  Stocuri

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Stocurile finale

                           100

                           258

                           339

                           406

                           708

                           Stocurile finale ca procent din producție

                           100

                           249

                           179

                           255

                           451

                              Sursa: Datele industriei din Uniune.

               (115)

               În cursul perioadei examinate, stocurile finale exprimate ca procent din producție au fluctuat în mod semnificativ. Ele au crescut mai întâi între anii 2011 și 2012, ulterior au scăzut în următorul an și în final au crescut în mod semnificativ până la perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, în cursul perioadei examinate, ele au crescut cu 351 de puncte de indice. Această creștere este cauzată parțial de incapacitatea producătorului din Uniune de a-și vinde produsele din cauza concurenței din partea importurilor cu preț mic, dar este, de asemenea, rezultatul unor niveluri anormal de mici ale stocurilor în anul 2011, ca urmare a incidentului tehnic menționat în considerentul 87 de mai sus.

         4.5.2.9.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital

               (116)

               Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

                  Tabelul 12

                  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

                              Indice (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Perioada anchetei de reexaminare

                           Profitabilitatea

                           – 100

                           – 111

                           – 82

                           – 61

                           – 69

                           Fluxul de lichidități

                           100

                           – 500

                           – 1 107

                           – 559

                           – 766

                           Investițiile

                           100

                           203

                           15

                           0

                           0

                           Randamentul investițiilor

                           – 100

                           – 42

                           – 104

                           – 79

                           – 77

                              Sursa: Datele industriei din Uniune.

               (117)

               Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările sale de ciclamat de sodiu la clienți neafiliați din Uniune ca procent din totalul vânzărilor respective. Astfel cum s-a menționat în considerentul 109 de mai sus, costul de producție utilizat în vederea stabilirii nivelului profitului/pierderilor pentru perioada 2011-2012 a putut fi stabilit doar în ansamblu, și anume incluzând, de asemenea, costurile determinate de ciclamatul de sodiu importat. Pe această bază, analiza cifrelor de profitabilitate a indicat faptul că industria din Uniune a generat pierderi semnificative în cursul întregii perioade examinate. Acestea au fost foarte mari în perioada 2011-2012, dar situația s-a ameliorat din anul 2013.

               (118)

               Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități, stabilită în legătură cu vânzările totale de ciclamat de sodiu (12), a trecut de la pozitivă în anul 2011 la puternic negativă între anul 2012 și perioada anchetei de reexaminare.

               (119)

               Singurele investiții semnificative au fost efectuate în perioada 2011-2013 și au fost legate exclusiv de înlocuirea utilajelor de producție afectate de explozia din anul 2011. Respectivele investiții au fost acoperite în întregime prin polița de asigurare.

               (120)

               Randamentul investițiilor constă în profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor fixe. El a fost semnificativ negativ pe parcursul întregii perioade examinate.

               (121)

               Dat fiind nivelul pierderilor suportate de industria din Uniune, capacitatea acesteia de a procura capital a fost sever afectată.

         4.5.3.   Concluzie cu privire la prejudiciu

               (122)

               Deși unii indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune precum producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață și productivitatea s-au îmbunătățit în perioada 2011-2012 și în 2013, aceste tendințe au fost doar parțial influențate de evoluțiile reale de pe piață, care au rezultat din instituirea unor taxe antidumping mai mari în cazul anumitor producători-exportatori din RPC în mai 2012.

               (123)

               De fapt, astfel cum s-a menționat în considerentul 99, respectivele îmbunătățiri pot fi explicate, de asemenea, într-o mare măsură, de: (i) explozia din fabrică din iulie 2011; (ii) faptul că industria din Uniune nu a putut produce propriul ciclamat de sodiu, ca urmare a exploziei respective, în perioada august 2011-mai 2012; și (iii) revenirea sa la un proces de producție complet de 12 luni în anul 2013, în urma înlocuirii liniilor de producție distruse. În mod evident, creșterea indicatorilor respectivi până în anul 2013 ar fi fost semnificativ mai mică dacă explozia nu ar fi avut loc.

               (124)

               Evoluția pozitivă a tendințelor menționate mai sus s-a schimbat în mod evident din anul 2013, întrucât producția, vânzările, productivitatea, precum și cota de piață a industriei din Uniune s-au deteriorat semnificativ.

               (125)

               În plus, în cursul întregii perioade examinate, situația financiară a industriei din Uniune a rămas permanent într-o stare precară. În special, indicatorii industriei din Uniune precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au prezentat rezultate foarte negative în ansamblu.

               (126)

               Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare.

         4.6.   Probabilitatea continuării prejudiciului

   4.6.1.   Observații preliminare

               (127)

               Astfel cum s-a concluzionat în considerentele 122-126, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. În timp ce nivelul importurilor din RPC a rămas semnificativ, importurile din Indonezia au fost aproape inexistente în perioada anchetei de reexaminare.

               (128)

               Pentru a evalua probabilitatea continuării prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, impactul efectiv și potențial al importurilor din RPC, pe de o parte, și al importurilor din Indonezia, pe de altă parte, asupra industriei din Uniune a fost analizat în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Stabilirea impactului potențial al importurilor asupra situației industriei din Uniune s-a bazat pe: (i) disponibilitatea capacității neutilizate a exportatorilor; (ii) evoluția probabilă a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping; și (iii) nivelul prețurilor importurilor din RPC și din Indonezia.

         4.6.2.   RPC

               (129)

               Chiar dacă importurile din RPC au scăzut pe parcursul perioadei examinate (a se vedea tabelul 2 de mai sus), acestea au rămas la un nivel semnificativ, cu o cotă de piață cuprinsă între 40 % și 60 %. Astfel cum s-a menționat în considerentul 81 de mai sus, prețurile corespunzătoare au subcotat în mod semnificativ prețurile din Uniune, și anume cu 23 % atunci când se analizează impactul măsurilor antidumping aflate în vigoare. Nu se poate contesta faptul că, dat fiind un astfel de volum de importuri la respectivul nivel al prețului, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au un efect de scădere a prețurilor pe piața Uniunii, contribuind, de asemenea, la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

               (130)

               În ceea ce privește impactul potențial al importurilor din RPC în cazul în care măsurile ar fi abrogate, trebuie reamintit mai întâi că analiza de mai sus privind capacitățile disponibile în RPC (a se vedea considerentul 45 de mai sus) a arătat o capacitate de producție liber disponibilă a societăților vizate de reexaminare din RPC care este de cel puțin trei ori mai mare decât mărimea pieței Uniunii. De asemenea, s-a concluzionat că Uniunea reprezintă în continuare o piață atractivă pentru exportatorii chinezi – după cum a confirmat și nivelul actual al importurilor – și că cel puțin o parte din capacitățile excesive suplimentare ar fi exportate în Uniune în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

               (131)

               Având în vedere nivelurile semnificative ale dumpingului și ale subcotării – în special după scoaterea din ecuație a efectului taxelor antidumping în vigoare – volumele suplimentare exportate în Uniune menționate mai sus ar fi efectuate la prețuri de dumping, care ar fi în mod semnificativ mai mici decât prețurile și costurile producătorului din Uniune.

               (132)

               Efectul combinat al acestor volume și prețuri ar continua, probabil, să cauzeze și chiar să crească prejudiciul adus industriei din Uniune, care se află deja într-o situație precară.

         4.6.3.   Indonezia

               (133)

               Importurile indoneziene au fost aproape inexistente pe piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare și, prin urmare, analiza de mai jos se va concentra pe dezvoltarea probabilă a importurilor în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

               (134)

               Analiza de mai sus a arătat că Indonezia ar avea o capacitate neutilizată care corespunde aproape întregii piețe a Uniunii de ciclamat de sodiu. Pe baza prețurilor de export din Indonezia în piețele țărilor terțe și având în vedere faptul că utilizarea ciclamatului de sodiu în produsele alimentare, în băuturi și în produsele farmaceutice este interzisă pe o serie de piețe mari din țări terțe, există o mare probabilitate ca, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, Indonezia să reia exporturile sale pe piața Uniunii.

               (135)

               În ceea ce privește prețurile, ancheta a arătat că prețurile de export din Indonezia în alte țări terțe în perioada anchetei de reexaminare au făcut obiectul unui dumping și că aceste prețuri au fost în general mici și mult mai mici decât prețurile și costurile producătorului din Uniune.

               (136)

               Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este foarte probabil ca Indonezia să reia exporturile de cantități semnificative de ciclamat de sodiu în Uniune la prețuri mici și de dumping, care ar subcota prețul industriei din Uniune. Cel mai probabil, acest lucru ar avea ca efect continuarea prejudiciului important suferit în prezent de industria din Uniune și chiar ar putea înrăutăți situația acesteia.

         4.7.   Concluzie

               (137)

               Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că există o probabilitate de continuare a prejudiciului în cazul în care s-ar abroga măsurile.

         5.   INTERESUL UNIUNII

               (138)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva importurilor din RPC și din Indonezia ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor/comercianților și ale utilizatorilor.

               (139)

               Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (140)

               Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor de mai sus, existau motive covârșitoare care ar putea conduce la concluzia că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

         5.1.   Interesul industriei din Uniune

               (141)

               Ancheta a stabilit că, pe parcursul întregii perioadei examinate, în pofida măsurilor existente împotriva Indoneziei și a Republicii Populare Chineze (cu excepția societății Fang Da), industria din Uniune a înregistrat pierderi, iar producția, volumul vânzărilor și cota de piață pe piața Uniunii au scăzut. Pe parcursul aceleiași perioade, importurile din RPC au rămas semnificative și au subcotat prețurile industriei din Uniune. Astfel cum s-a explicat mai sus, în cazul în care s-ar abroga măsurile, există o probabilitate mare ca importurile din RPC, altele decât cele provenind de la Fang Da, să crească în continuare, iar importurile din Indonezia să fie reluate la prețuri mici și de dumping. S-a stabilit mai sus că există probabilitatea ca o lipsă a măsurilor existente să conducă la o continuare a deteriorării situației deja precare a industriei din Uniune și, în final, ar putea să forțeze industria din Uniune să își înceteze producția de ciclamat de sodiu, ceea ce ar conduce la disponibilizări ale forței de muncă și la pierderea a surselor alternative de aprovizionare în Uniune.

               (142)

               În cazul în care s-ar menține măsurile, se estimează că industria din Uniune ar fi capabilă să își mărească prețurile, producția și volumul și să revină treptat pe profit.

               (143)

               Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare împotriva Republicii Populare Chineze și a Indoneziei ar fi în interesul industriei din Uniune.

         5.2.   Interesul importatorilor/comercianților

               (144)

               Nu a existat cooperare din partea niciunui importator/comerciant. Având în vedere această lipsă de cooperare, este rezonabil să se presupună că produsul în cauză nu reprezintă o proporție majoră din cifra de afaceri a importatorilor/comercianților și că nu există factori care să sugereze că importatorii/comercianții ar fi afectați în mod disproporționat în cazul în care măsurile ar fi menținute.

         5.3.   Interesul utilizatorilor

               (145)

               A existat doar o cooperare parțială din partea unui singur utilizator la prezenta anchetă.

               (146)

               Principalii utilizatori finali ai produsului în cauză/produsului similar din Uniune sunt în industriile alimentară, a băuturilor și farmaceutică. În cadrul anchetelor anterioare vizând importurile de ciclamat de sodiu, s-a stabilit că ciclamatul de sodiu a reprezentat o proporție atât de redusă din costul de producție încât efectul instituirii taxelor antidumping nu a fost semnificativ. Acest lucru a fost confirmat în răspunsul parțial la chestionar pe care Comisia l-a primit de la utilizatorul menționat mai sus. În absența oricăror alți reprezentanți din industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică în cadrul prezentei anchete, este rezonabil să se presupună că, în cazul în care măsurile ar fi extinse, impactul asupra utilizatorilor nu ar fi semnificativ.

               (147)

               Având în vedere observația de mai sus conform căreia, în lipsa măsurilor, industria din Uniune poate fi forțată să înceteze producția de ciclamat de sodiu și ținând seama de existența a doar câțiva producători de ciclamat de sodiu la nivel mondial, măsurile pot chiar să aducă beneficii utilizatorilor, întrucât acestea mențin producția de ciclamat de sodiu în Uniune și posibilitatea pentru utilizatori de aprovizionare cu ciclamat de sodiu provenit de la diferiți producători concurenți de ciclamat de sodiu.

         5.4.   Concluzia privind interesul Uniunii

               (148)

               Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive covârșitoare din sfera interesului Uniunii împotriva extinderii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din RPC și Indonezia.

         6.   MĂSURILE ANTIDUMPING

               (149)

               Din cele de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile importurilor de ciclamat de sodiu originar din RPC și din Indonezia, instituite prin Regulamentul (UE) nr. 492/2010, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 398/2012. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nu ar trebui să facă obiectul acestor măsuri, întrucât în cadrul anchetei inițiale nu s-a stabilit existența unui dumping în cazul acestor exportatori.

               (150)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu care se încadrează în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (cod TARIC 2929900010) originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia.
   (2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii înainte de plata taxelor vamale al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

               Țară

               Societate

               Nivelul taxei antidumping (EUR per kilogram)

               Codul adițional TARIC

               Republica Populară Chineză

               Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, provincia Guangdong, Republica Populară Chineză; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, provincia Jiangsu, Republica Populară Chineză

               0,23

               A473

               Republica Populară Chineză

               Toate celelalte societăți [cu excepția Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – cod adițional TARIC A471  și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – cod adițional TARIC A472 ]

               0,26

               A999

               Indonezia

               PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezia

               0,24

               A502

               Indonezia

               Toate celelalte societăți

               0,27

               A999

         (3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, în care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific faptul că (volumul) de ciclamat de sodiu vândut la export în Uniunea Europeană și care face obiectul prezentei facturi a fost fabricat de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.
   (4)   În cazurile în care mărfurile au fost deteriorate înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv este diminuat în scopul determinării valorii în vamă în temeiul articolului 131 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (13), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) din prezentul articol, este redusă cu un procent care corespunde cu diminuarea prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv.
   (5)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2016.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 435/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia (JO L 72, 11.3.2004, p. 1).

      (3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 492/2010 al Consiliului din 3 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 140, 8.6.2010, p. 2), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 398/2012 al Consiliului din 7 mai 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 492/2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar, printre altele, din Republica Populară Chineză (JO L 124, 11.5.2012, p. 1).

      (4)  A se vedea nota de subsol 2.

      (5)  JO C 374, 22.10.2014, p. 4.

      (6)  Aviz de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile ciclamatului de sodiu originar din Republica Populară Chineză și Indonezia (JO C 189, 6.6.2015, p. 2).

      (7)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind limitarea importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză la Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (JO C 264, 12.8.2015, p. 32).

      (8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/262 al Comisiei din 25 februarie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de aspartam originar din Republica Populară Chineză (JO L 50, 26.2.2016, p. 4).

      (9)  Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) conține date privind importurile de produse care fac obiectul măsurilor sau anchetelor antidumping sau antisubvenție, provenite atât din țările și de la producătorii-exportatori vizați de procedură, cât și din alte țări terțe și de la alți producători-exportatori, consemnate la nivelul codurilor TARIC cu 10 caractere și al codurilor TARIC adiționale.

      (10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html.

      (11)  A se vedea nota de subsol 3.

      (12)  Spre deosebire de vânzările raportate în tabelul 7, vânzările totale la care se face referire în prezentul considerent cuprind vânzările efectuate atât pe piața din Uniune, cât și pe piețele de export, de ciclamat de sodiu produs de industria din Uniune și de ciclamat de sodiu importat în perioada 2011-2012.

      (13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 144/2012 al Comisiei din 16 februarie 2012 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

text:
               21.2.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 48/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 144/2012 AL COMISIEI
   din 16 februarie 2012
   privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),
   întrucât:

               (1)

               Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

               (2)

               Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții UE specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

               (3)

               În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codurile NC indicate în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a aceluiași tabel.

               (4)

               Comitetul Codului Vamal nu a emis o opinie în termenul stabilit de președinte,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codurile NC indicate în coloana 2 a aceluiași tabel.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 16 februarie 2012.

            Pentru Comisie, pentru președinte

         Algirdas ŠEMETA

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

      ANEXĂ

                  Descrierea mărfurilor

                  Clasificare
                  (cod NC)

                  Motive

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Un aparat într-o singură carcasă, cu dimensiunile de aproximativ 31 × 20 × 5 cm, având următoarele componente:

                              —

                              un microprocesor;

                              —

                              un receptor de semnale videofonice digital dual DVB-S/DVB-T;

                              —

                              o memorie flash și

                              —

                              un cititor de „cartele inteligente” pentru acces condiționat la un furnizor de servicii.

                        Aparatul este dotat cu următoarele interfețe:

                              —

                              o intrare RF pentru satelit;

                              —

                              o intrare RF terestră;

                              —

                              o ieșire RF terestră;

                              —

                              o interfață Ethernet (RJ-45);

                              —

                              două interfețe USB;

                              —

                              o interfață HDMI;

                              —

                              două interfețe SCART;

                              —

                              două RCA pentru redarea sunetului;

                              —

                              o ieșire audio S/PDIF (optică digitală) și

                              —

                              un slot pentru hard disk.

                        Un hard disk interschimbabil poate fi inserat după prezentare. Hard disk-urile pot fi reținute pentru vizualizarea fișierelor înregistrate într-o etapă ulterioară numai pe acest aparat.
                  În momentul prezentării, aparatul poate recepționa și decoda semnale digitale de televiziune (atât programe gratuite, cât și programe ale furnizorului de servicii). De asemenea, se poate conecta la internet prin interfața Ethernet.
                  Aparatul poate recepționa și decoda fișiere audio/video provenind de la un dispozitiv de prelucrare automată a datelor, prin intermediul unui „gateway rezidențial”.
                  Aparatul poate reproduce fișiere audio/video (precum un hard disk sau o memorie USB) prin intermediul unei interfețe USB.
                  Aparatul poate înregistra și reproduce semnalele digitale de televiziune pe care le recepționează.

                  8528 71 15

                  Clasificarea se stabilește pe baza Regulilor generale 1, 3(c) și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și pe baza textului codurilor NC 8528, 8528 71 și 8528 71 15.
                  Aparatul este un dispozitiv compus care poate îndeplini funcțiile de la ambele poziții 8521 și 8528.
                  Având în vedere caracteristicile acestuia, niciuna dintre funcții nu este considerată ca fiind funcția principală a aparatului, în sensul notei 3 la secțiunea XVI.
                  Prin urmare, aparatul trebuie clasificat la ultima poziție în ordine numerică, și anume la poziția 8528.
                  În pofida prezenței hard disk-urilor interschimbabile, a capacității de a reproduce conținut provenind din medii externe, precum și a capacității de a înregistra canalele gratuite recepționate, aparatul păstrează caracterul esențial de „decodor cu funcție de comunicare”.
                  Prin urmare, trebuie clasificat la codul NC 8528 71 15 ca decodor cu funcție de comunicare.