title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1153/2012 al Consiliului din 3 decembrie 2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de piei „chamois” originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

text:
               6.12.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 334/31

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1153/2012 AL CONSILIULUI
   din 3 decembrie 2012
   de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de piei „chamois” originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatul (2),
   având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”), după consultarea comitetului consultativ,
   întrucât:
   A.   PROCEDURA

   1.   Măsurile în vigoare

               (1)

               În urma unei anchete antidumping („ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1338/2006 (2), o taxă antidumping definitivă („măsuri antidumping definitive”) la importurile de piei „chamois” încadrate în prezent la codurile NC 4114 10 10 și 4114 10 90 originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țara în cauză”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 58,9 %.

         2.   Cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor

               (2)

               În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping definitive în vigoare (3), Comisia a primit, la 14 iunie 2011, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de UK Leather Federation („solicitantul”), reprezentând mai mult de 50 % din producția totală de piei „chamois” a Uniunii.

               (3)

               Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor antidumping definitive ar conduce probabil la continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

         3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

               (4)

               Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 13 septembrie 2011, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (4) („aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

         4.   Ancheta

   4.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare

               (5)

               Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).

         4.2.   Părțile vizate de anchetă

               (6)

               Comisia a anunțat oficial solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii neafiliați, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare despre deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

               (7)

               Având în vedere numărul aparent ridicat al producătorilor, producătorilor-exportatori din țara în cauză și importatorilor neafiliați din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, în caz afirmativ, pentru a alege eșantionul, respectivelor părți li s-a solicitat, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

               (8)

               A fost folosită eșantionarea producătorilor din Uniune și, din trei producători cunoscuți din Uniune, două grupuri de producători au fost incluse în eșantion.

               (9)

               Șase producători-exportatori cunoscuți din RPC au fost contactați. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a cooperat în cadrul anchetei.

               (10)

               În ceea ce privește importatorii, au fost identificați și invitați să furnizeze informații necesare pentru eșantionare 35 de importatori neafiliați de piei „chamois” în Uniune. Numai doi dintre aceștia s-au manifestat și s-au arătat dispuși să coopereze în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, eșantionarea nu a fost necesară pentru importatorii neafiliați.

               (11)

               Comisia a transmis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri din partea grupurilor de producători din Uniune incluse în eșantion și a doi importatori neafiliați care au cooperat. Niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat în cadrul reexaminării și nicio asociație relevantă de consumatori nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscută în cursul anchetei.

               (12)

               Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în spațiile de lucru ale următoarelor părți interesate:

               —

               Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Regatul Unit; precum și

               —

               Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italia.

         B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

               (13)

               Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în cadrul anchetei inițiale, și anume piei „chamois” și piei „chamois” combinate, eventual decupate, inclusiv piei „chamois” în crustă și piei „chamois” combinate în crustă, originare din Republica Populară Chineză („produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC 4114 10 10 și 4114 10 90.

               (14)

               Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute pe piața internă din RPC, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         C.   PROBABILITATEA DE CONTINUARE A DUMPINGULUI

               (15)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea conduce la o continuare a dumpingului.

         1.   Observații preliminare

               (16)

               Astfel cum s-a menționat la considerentul 9, niciunul dintre cei șase producători-exportatori din RPC contactați nu a cooperat la anchetă, iar concluziile privind probabilitatea unei continuări a dumpingului au trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe informațiile oferite de către solicitant, inclusiv informațiile din cererea de reexaminare, precum și pe statistici, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

         2.   Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR

   2.1.   Țara analoagă

               (17)

               În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată („țara analoagă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analoagă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.

               (18)

               În ancheta inițială, SUA au fost considerate țară analoagă pentru a stabili valoarea normală. Singurul producător de piei „chamois” care funcționa în SUA la momentul anchetei inițiale și-a închis între timp instalația de producție. De atunci, pieile „chamois” au fost importate de la o societate mixtă din Turcia. Deoarece nu mai există o producție semnificativă de piei „chamois” în SUA, alte țări, de exemplu, Noua Zeelandă, Turcia și India, au fost avute în vedere ca țări analoage în avizul de deschidere al prezentei reexaminări. Au fost contactați producători din țări potențial analoage cu sediul în Noua Zeelandă, Turcia și India, dar nu s-a putut obține o colaborare.

               (19)

               În ceea ce privește valoarea normală, în absența cooperării din partea unui producător dintr-o țară analoagă, aceasta a fost determinată pe baza informațiilor privind prețul mediu al importurilor din India în Uniune, disponibile în statisticile de import furnizate de Eurostat pentru PAR (India fiind țara cu cel mai mare volum de importuri în Uniune). În ceea ce privește prețul la export, în absența cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, determinarea acestuia s-a bazat pe informațiile referitoare la prețul mediu al importurilor chineze în Uniune, disponibile în statisticile de import furnizate de Eurostat pentru PAR. Pe această bază, marja de dumping a fost stabilită ca fiind diferența dintre prețul mediu al importurilor din India în Uniune utilizat ca valoare normală și prețul mediu al importurilor chinezești utilizat ca preț de export. Calculul a avut ca rezultat o marjă a dumpingului de 64 %.

         2.2.   Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

               (20)

               Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea unei continuări a dumpingului, în cazul în care se abrogă măsurile. Dat fiind faptul că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta anchetă, concluziile de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume informațiile furnizate în cererea de reexaminare, datele prezentate de solicitant, precum și date Eurostat.

               (21)

               În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: evoluția importurilor din RPC, producția și capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori și atractivitatea pieței din Uniune în termeni de preț și volum.

               (22)

               Astfel cum se indică la considerentul 32, comparația dintre prețurile importurilor din RPC în cursul PAR și prețurile industriei din Uniune arată o subcotare semnificativă (51,6 %). Piața Uniunii continuă să fie atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, atât în termeni de preț, cât și de volum. Acest lucru este întărit de faptul că în RPC există importante capacități de producție disponibile după instituirea măsurilor, când importurile din RPC s-au redus. Încă înainte de instituirea măsurilor, RPC și-a triplat cota de piață pentru acest produs în Uniune – de la o cotă de piață în Uniune de 10,7 % în 2001, la 31,7 % în 2004. În plus, prețurile de export din China către Uniune sunt în continuare mai ridicate decât cele de pe piețele din alte țări terțe, ceea ce face ca piața Uniunii să fie atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.

               (23)

               Prezenta analiză demonstrează că exporturile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă foarte mare de dumping. Luând în considerare în special analiza nivelurilor prețurilor din Uniune, precum și capacitățile disponibile din RPC, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira.

         D.   PREJUDICIUL

   1.   Industria Uniunii

               (24)

               În cadrul Uniunii, produsul similar este fabricat de către trei (grupuri de) societăți. Două dintre acestea sunt reprezentate de către solicitant și au sediul în Regatul Unit și în Italia, cu unele activități de prelucrare în Polonia și România. Un al treilea producător are sediul în Italia și sprijină cererea. În legătură cu toți ceilalți producători de piei „chamois” s-a raportat că și-au închis unitățile de fabricație din 2006, când au fost introduse măsurile inițiale.

               (25)

               Producția totală din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion și pe baza datelor macro de bază prezentate de al treilea producător în cadrul exercițiului de examinare a reprezentativității/eșantionare. Respectivele societăți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”. Cei doi producători incluși în eșantion reprezintă 80 % din producția Uniunii.

               (26)

               Deoarece indicatorii micro-economici de prejudiciu se bazează pe date provenind de la numai două societăți, aceștia sunt prezentați sub formă de indici, pentru a menține caracterul confidențial al acestora, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.

         2.   Consumul pe piața Uniunii

               (27)

               Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat.

               (28)

               Se observă, de asemenea, faptul că, din 2010, au existat volume semnificative de piei „chamois” exportate la prețuri mici către restul Uniunii prin Spania (aproximativ 31 % în termeni de cotă de piață). Trebuie remarcat faptul că Spania nu mai produce produsul similar și vânzările de piei „chamois” din Spania către restul Uniunii depășesc importurile. Aceste volume au fost adăugate la cifra pentru consum. Între 2008 și PAR, consumul Uniunii a crescut cu 26 %, creșterea cea mai importantă având loc între 2009 și 2010.

                  Tabelul 1

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Consumul total din Uniune [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (5)

                           22 107

                           22 300

                           28 434

                           27 827

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              101

                              129

                              126

         3.   Importurile din RPC

   (a)   Volumul și cota de piață

               (29)

               După instituirea măsurilor în 2006, importurile din RPC au scăzut în mod semnificativ și sunt încă destul de limitate, corespunzând unei cote de piață de aproximativ 4 % în cursul PAR. Cu toate acestea, în cursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor originare din RPC a crescut cu 9 puncte procentuale și a atins un nivel de 1 103 330 picioare pătrate în cursul PAR. Cu toate acestea, importurile chineze nu au crescut în același ritm cu consumul din Uniune și cota de piață a importurilor chinezești a scăzut în cursul perioadei luate în considerare.

                  Tabelul 2

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor provenind din țara în cauză [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (6)

                           1 010,00

                           786,67

                           883,33

                           1 103,33

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              78

                              87

                              109

                           Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză (6)

                           5 %

                           4 %

                           3 %

                           4 %

         (b)   Prețuri

   (i)
         Evoluția prețurilor

               (30)

               Prețul mediu al importurilor chinezești a variat pe parcursul perioadei luate în considerare. În comparație cu 2008, prețul a crescut inițial în 2009, înainte de a scădea cu 13 % în 2010 și de a crește din nou la nivelul din 2008 în cursul PAR.

                  Tabelul 3

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor provenind din țara în cauză [EUR/picior pătrat (EUR/sq ft)] (7)

                           0,45

                           0,61

                           0,39

                           0,46

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              136

                              87

                              102

         (ii)
         Subcotarea prețurilor

               (31)

               În scopul analizării subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii au fost comparate cu prețurile CIF medii ponderate corespunzătoare ale exportatorilor din RPC. Prin urmare, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost ajustate, în special în ceea ce privește costurile de credit, de livrare, de ambalare și comisioane la nivelul franco fabrică. Prețurile CIF ale exporturilor din RPC au fost obținute de la Eurostat și ajustate, astfel încât să acopere toate costurile referitoare la vămuire, adică tarife vamale și costuri ulterioare importului (preț franco vămuit).

               (32)

               Comparația a arătat că, în cursul PAR, importurile de produs în cauză au subcotat prețurile industriei din Uniune cu aproximativ 51,6 %.

         4.   Situația economică a industriei din Uniune

               (33)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.

               (34)

               În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:

                           —

                           indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii industrii din Uniune, pe baza informațiilor colectate din răspunsurile complete la chestionar ale societăților eșantionate și a datelor macro furnizate de cel de al treilea producător din Uniune;

                           —

                           analiza indicatorilor microeconomici (stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) s-a bazat pe informațiile obținute din răspunsurile la chestionar, verificate în mod corespunzător, furnizate de societățile incluse în eșantion. Aceste informații sunt considerate ca fiind reprezentative pentru întreaga industrie din Uniune. Dat fiind că acești indicatori se referă numai la două societăți, cifrele absolute nu pot fi dezvăluite din motive de confidențialitate, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază și mai jos sunt furnizați numai indici.

         (a)   Indicatori macroeconomici

   4.1.   Producție

               (35)

               Începând din anul 2008, producția din Uniune a scăzut continuu și a ajuns în cursul PAR până la un nivel cu 12 % mai scăzut decât nivelul din 2008, în ciuda faptului că, în același timp, consumul era în creștere cu 26 %.

                  Tabelul 4

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Producție [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (8)

                           7 659

                           7 223

                           7 100

                           6 753

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              94

                              93

                              88

         4.2.   Capacitatea de producție și ratele de utilizare a capacității

               (36)

               Capacitatea de producție a rămas stabilă între 2008 și PAR. În timp ce utilizarea capacității se afla deja la un nivel scăzut în 2008, scăderea producției între 2008 și PAR a dus la o scădere suplimentară semnificativă a utilizării capacității, cu 7 puncte procentuale între 2008 și PAR.

                  Tabelul 5

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Capacitate de producție [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (9)

                           13 290

                           13 290

                           13 290

                           13 290

                              Indice (2008 = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Gradul de utilizare a capacității de producție (9)

                           58 %

                           54 %

                           53 %

                           51 %

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              94

                              93

                              88

         4.3.   Volumul vânzărilor

               (37)

               Vânzările realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii către clienți neafiliați au crescut cu 5 % între 2008 și 2009, înainte de a scădea cu 2 % în 2010 și au crescut din nou în cursul PAR. În general, volumul vânzărilor a crescut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare.

                  Tabelul 6

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul vânzărilor realizate în Uniune către clienți neafiliați [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (10)

                           5 144

                           5 393

                           5 324

                           5 627

                              Indice (2008 = 100)

                           100

                           105

                           103

                           109

         4.4.   Cota de piață

               (38)

               Între 2008 și 2009, industria din Uniune a reușit să recâștige 1 % din cota de piață, față de nivelul deja scăzut de 23 % în 2008, înainte de scăderea cotei sale de piață cu 4 puncte procentuale, la numai 20 % în cursul PAR.

                  Tabelul 7

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Cota de piață a industriei din Uniune (11)

                           23 %

                           24 %

                           19 %

                           20 %

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              104

                              80

                              87

         4.5.   Creșterea

               (39)

               Între 2008 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 26 %, volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu numai 9 %, iar cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut cu 3 puncte procentuale. Se concluzionează, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut practic beneficia de pe urma creșterii pieței.

         4.6.   Ocuparea forței de muncă

               (40)

               După o primă scădere semnificativă de 9 % a ocupării forței de muncă între 2008 și 2009, nivelul ocupării forței de muncă din industria din Uniune a continuat să scadă. De la 74 de angajați în 2008, în cursul PAR mai rămăseseră doar 59 de angajați, ceea ce înseamnă o scădere de 19 %.

                  Tabelul 8

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Ocuparea forței de muncă în legătură cu produsul în cauză (număr de persoane) (12)

                           74

                           67

                           62

                           59

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              91

                              84

                              81

         4.7.   Productivitatea

               (41)

               Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a crescut cu 9 % între 2008 și PAR. Aceasta reflectă faptul că ocuparea forței de muncă a scăzut într-un ritm mai rapid decât producția.

                  Tabelul 9

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Productivitate [picioare pătrate (sq ft) pe angajat] (13)

                           104 031

                           107 536

                           114 512

                           113 655

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              103

                              110

                              109

         4.8.   Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă

               (42)

               Prețurile de vânzare unitare practicate de industria din Uniune au rămas stabile între 2008 și PAR. După cum s-a menționat, prețurile practicate de industria din Uniune au fost subcotate în mod semnificativ de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, nivelul prețurilor a fost menținut, în detrimentul cotei de piață a industriei din Uniune.

                  Tabelul 10

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Prețul unitar pe piața Uniunii [EUR/picior pătrat (sq ft)] (14)

                           1,01

                           0,97

                           1,01

                           1,01

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              96

                              100

                              100

         4.9.   Amploarea marjei de dumping

               (43)

               Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor din RPC, impactul marjei de dumping efective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat neglijabil.

         4.10.   Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior

               (44)

               Indicatorii examinați anterior arată că, în ciuda impunerii unor măsuri antidumping în 2006, situația economică și financiară a industriei Uniunii a rămas destul de fragilă și prejudiciată. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală după practicile anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.

         (b)   Indicatori microeconomici

   4.11.   Stocurile

               (45)

               Nivelul stocurilor finale pentru industria Uniunii a crescut în mod semnificativ cu 31 % între 2008 și PAR. O analiză mai aprofundată a permis evaluarea mai precisă a evoluției numărului de luni cu producție stocată. În legătură cu acest aspect, în anul 2008, producătorii incluși în eșantion au ținut pe stoc în jur de cinci luni de producție (43 %), însă presiunea importurilor făcând obiectul unui dumping i-a forțat să mărească stocurile la șapte luni de producție (ceea ce corespunde la 63 % din totalul producției anuale) în timpul PAR. Este, prin urmare, confirmată concluzia că evoluția stocurilor reflectă prejudicierea situației.

                  Tabelul 11

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar [picioare pătrate (sq ft)] (15)

                           Date comerciale confidențiale

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              116

                              135

                              131

         4.12.   Salariile

               (46)

               Salariul mediu per angajat a fost stabil între 2008 și 2009, precum și între 2010 și PAR. Creșterea puternică, cu 20 % între 2009 și 2010, se datorează unei creșteri semnificative a costului forței de muncă în cazul a două dintre societățile incluse în eșantion, în pofida faptului că numărul locurilor de muncă a fost redus.

                  Tabelul 12

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Costul anual al forței de muncă pe angajat (mii EUR) (16)

                           Date comerciale confidențiale

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              100

                              120

                              120

         4.13.   Investiții

               (47)

               Investițiile anuale în producerea produsului similar ale societăților incluse în eșantion au fost, în principal, pentru întreținere și au crescut cu 21 % între 2008 și PAR. Creșterea semnificativă între 2010 și perioada de anchetă se datorează achiziționării în 2011 a unor echipamente de către una dintre societățile incluse în eșantion.

                  Tabelul 13

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Investiții nete (EUR) (17)

                           Date comerciale confidențiale

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              102

                              72

                              121

         4.14.   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

               (48)

               Industria din Uniune a înregistrat pierderi continue pe parcursul întregii perioade luate în considerare. Între 2008 și PAR, pierderile (atât în termeni absoluți, cât și exprimate ca procentaj din cifra de afaceri) au crescut de peste două ori.

               (49)

               De asemenea, randamentul investițiilor („RI”) a fost negativ pe parcursul întregii perioade examinate și a scăzut cu 131 de puncte procentuale între 2008 și PAR.

                  Tabelul 14

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Profitul net al vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din vânzările nete) (18)

                           Date comerciale confidențiale

                              Indice (2008 = 100)

                              – 100

                              –95

                              –73

                              – 203

                           RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) (18)

                           Date comerciale confidențiale

                              Indice (2008 = 100)

                              – 100

                              –95

                              –73

                              – 231

         4.15.   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

               (50)

               Fluxul net de numerar provenit din activitățile de exploatare a rămas negativ pe parcursul întregii perioade examinate și a scăzut cu aproape 300 de puncte procentuale între 2008 și PAR.

                  Tabelul 15

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Fluxul de numerar (EUR) (19)

                           Date comerciale confidențiale

                              Indice (2008 = 100)

                              – 100

                              – 115

                              –77

                              – 398

               (51)

               Nu au existat indicații potrivit cărora industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital.

         (c)   Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori

   4.16.   Impactul importurilor la prețuri de dumping

               (52)

               După instituirea măsurilor, importurile din RPC au scăzut în mod semnificativ și sunt încă destul de limitate, corespunzând unei cote de piață de aproximativ 4 % în cursul PAR. Compararea prețurilor între aceste importuri și prețurile industriei din Uniune arată, cu toate acestea, o subcotare semnificativă (51,6 %). Dat fiind că pieile „chamois” sunt un produs standardizat, că domeniul de aplicare al produsului este foarte limitat și mărfurile chinezești sunt similare cu cele europene în ceea ce privește calitatea, cota de piață relativ mică a importurilor din China, combinată cu subcotarea semnificativă indică impactul semnificativ pe care îl au importurile respective asupra situației industriei din Uniune.

         4.17.   Importurile din alte țări

               (53)

               Există importuri semnificative din India, Turcia și Noua Zeelandă, precum și anumite importuri din alte țări, care împreună reprezintă o cotă de piață de 46 % în cursul PAR (o scădere față de 60 % în 2008).

               (54)

               În ceea ce privește importurile din India, se observă că volumul acestora este semnificativ și cota lor de piață a crescut de la 11 % în 2008 la 16 % în cursul PAR. În același timp, prețurile medii ale importurilor din India sunt ușor inferioare prețurilor medii ale producătorilor din Uniune. Având în vedere volumele semnificative și diferența de preț, se consideră că importurile indiene contribuie într-o oarecare măsură la situația economică negativă a industriei din Uniune. În același timp, se remarcă faptul că prețurile importurilor indiene sunt cu peste 60 % mai mari decât cele ale importurilor chineze care fac obiectul unui dumping. În consecință, se consideră că acest impact limitat asupra situației actuale din industria Uniunii nu ar provoca, după toate probabilitățile, ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

                  Tabelul 16

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor din India [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (20)

                           2 330,00

                           2 123,33

                           4 276,67

                           4 436,67

                           Cota de piață a importurilor provenite din India (20)

                           11 %

                           10 %

                           15 %

                           16 %

                              Prețul mediu al importurilor din India [EUR/picior pătrat (sq ft)]

                           0,79

                           0,82

                           0,66

                           0,75

               (55)

               Există, de asemenea, importuri semnificative din Turcia, care reprezintă o cotă de piață de 10 % în cursul PAR (în scădere de la 18 % în 2008). În același timp, prețurile medii ale acestor importuri sunt mult mai mari decât al pieilor „chamois” din RPC și foarte aproape de nivelul prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere tendința de scădere a volumului de importuri din Turcia și prețurile relativ ridicate, se consideră că acestea nu ar provoca, după toate probabilitățile, ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

                  Tabelul 17

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor din Turcia [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (21)

                           4 063,33

                           2 623,33

                           2 933,33

                           2 700,00

                           Cota de piață a importurilor provenite din Turcia (21)

                           18 %

                           12 %

                           10 %

                           10 %

                              Prețul mediu al importurilor din Turcia [EUR/picior pătrat (sq ft)]

                           0,77

                           0,89

                           1,05

                           1,20

               (56)

               Există, de asemenea, importuri semnificative din Noua Zeelandă, care reprezintă o cotă de piață de 7 % în cursul PAR, iar acestea au crescut de la 3 % în 2008. Cu toate acestea, prețurile medii ale acestor importuri sunt mult mai mari decât al pieilor „chamois” din RPC și chiar mai mari decât nivelul prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere prețurile relativ mari ale importurilor din Noua Zeelandă, se consideră că nici acestea nu ar provoca, după toate probabilitățile, ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

                  Tabelul 18

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor din Noua Zeelandă [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (22)

                           716,67

                           2 426,67

                           1 966,67

                           1 883,33

                           Cota de piață a importurilor provenite din Noua Zeelandă (22)

                           3 %

                           11 %

                           7 %

                           7 %

                              Prețul mediu al importurilor din Noua Zeelandă [EUR/picior pătrat (sq ft)]

                           1,29

                           1,43

                           1,43

                           1,48

               (57)

               Importurile din restul lumii au o cotă de piață de 13 % în cursul PAR (o scădere față de 27 % în 2008). În același timp, prețurile medii ale acestor importuri sunt mult mai mari decât al pieilor „chamois” din RPC și aproape de nivelul prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere tendința de scădere a volumului de importuri din restul lumii și prețurile relativ ridicate în comparație cu prețurile importurilor de piei „chamois” din RPC, se consideră că nici acestea nu ar provoca ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

                  Tabelul 19

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor din restul lumii [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (23)

                           5 896,67

                           4 013,33

                           4 480,00

                           3 556,67

                           Cota de piață a importurilor din restul lumii (23)

                           27 %

                           18 %

                           16 %

                           13 %

                              Prețul mediu al importurilor din restul lumii [EUR/picior pătrat (sq ft)]

                           0,63

                           0,84

                           0,81

                           0,84

               (58)

               Totalul importurilor din toate celelalte țări terțe reprezintă o cotă de piață de 46 % în cursul PAR (o scădere față de 60 % în 2008). În același timp, prețurile medii ale acestor importuri sunt mult mai mari decât al pieilor „chamois” din RPC și foarte aproape de nivelul prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere tendința de scădere a volumului importurilor din țările terțe și prețurile relativ ridicate, se consideră că acestea, considerate împreună, nu ar provoca, după toate probabilitățile, ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

                  Tabelul 20

                           2008

                           2009

                           2010

                           PAR

                           Volumul importurilor provenind din alte țări [picioare pătrate ('000 sq ft)] (24)

                           13 006,67

                           11 186,67

                           13 656,67

                           12 576,67

                              Indice (2008 = 100)

                              100

                              86

                              105

                              97

                           Cota de piață a importurilor provenite alte țări (24)

                           60 %

                           51 %

                           49 %

                           46 %

                              Prețul mediu al importurilor din alte țări [EUR/picior pătrat (sq ft)]

                           0,74

                           0,98

                           0,91

                           0,98

         5.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

               (59)

               În Uniune au rămas numai trei producători (toți aceștia IMM-uri). În legătură cu toți ceilalți producători de piei „chamois” s-a raportat că și-au închis unitățile de fabricație din 2006, când au fost introduse măsurile inițiale. Aceasta poate fi privită ca o evoluție determinată de presiunea sporită pe care importurile chinezești care fac obiectul unui dumping au exercitat-o pe piața Uniunii, chiar și într-o situație în care consumul era în creștere.

               (60)

               Analiza prejudiciului a arătat că situația industriei din Uniune s-a deteriorat în perioada luată în considerare. În special, producția a scăzut cu aproximativ 12 % și, chiar dacă vânzările au crescut ușor, această creștere a fost mai mică decât creșterea consumului și, prin urmare, cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut cu 3 puncte procentuale.

               (61)

               În același timp, analiza indicatorilor microeconomici arată că rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar al industriei Uniunii au rămas negative pe parcursul perioadei luate în considerare și au continuat să se deterioreze către începutul PAR.

               (62)

               Au fost analizate importurile din India, Turcia, Noua Zeelandă și restul lumii. În ceea ce privește fiecare din aceste fluxuri de importuri, precum și toate importurile considerate în ansamblu, se consideră că acestea nu ar putea afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul în cazul creșterii probabile a importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea în continuare a situației industriei din Uniune, care ar rezulta din aceasta, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

               (63)

               Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că industria din Uniune a continuat să sufere prejudicii materiale în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază și că situația sa este foarte fragilă și vulnerabilă, fiind departe de situația care s-ar putea preconiza dacă industria s-ar fi redresat după prejudiciul constatat în ancheta inițială.

               (64)

               S-a concluzionat, de asemenea, că prejudicierea situației industriei din Uniune a fost în principal cauzată de existența continuă (chiar dacă în cantități reduse) a importurilor la preț scăzut și care fac obiectul unui dumping din RPC.

         E.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

   1.   Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

               (65)

               Cu toate că volumele importurilor din RPC au scăzut semnificativ după instituirea măsurilor în 2006, se consideră că există în continuare capacități de producție semnificative în RPC (a se vedea considerentul 22). Aceste capacități neutilizate pot fi cu ușurință deturnate către piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

               (66)

               Se consideră că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, producătorii-exportatori chinezi ar încerca, după toate probabilitățile, să recâștige orice cotă de piață pe care au pierdut-o în Uniune. Într-adevăr, subcotarea importantă stabilită prin anchetă arată că nivelul prețurilor în Uniune face ca aceasta să fie o piață foarte interesantă pentru importurile din China (a se vedea considerentul 22).

         2.   Concluzie privind continuarea prejudiciului

               (67)

               Pe această bază, se concluzionează că abrogarea măsurilor impuse importurilor din RPC ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.

         F.   INTERESUL UNIUNII

   1.   Introducere

               (68)

               În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente nu ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, pe de o parte și, pe de altă parte, cele ale importatorilor și ale utilizatorilor.

               (69)

               Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a ajuns la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

               (70)

               Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului prejudiciabil, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii.

         2.   Interesul industriei din Uniune

               (71)

               Industria din Uniune, alcătuită din IMM-uri, a pierdut cotă de piață în mod constant și a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei luate în considerare. În cazul abrogării măsurilor, industria din Uniune ar trebui să fie, după toate probabilitățile, într-o situație și mai dificilă.

         3.   Interesul importatorilor

               (72)

               Există doi importatori neafiliați care au cooperat în cadrul anchetei. Afacerile în legătură cu pieile „chamois” constituie doar o mică parte din cifra lor de afaceri. Nu există indicii că o continuare a măsurilor ar avea vreun efect negativ semnificativ asupra activităților lor.

         4.   Interesul utilizatorilor și al consumatorilor

               (73)

               Nicio asociație de utilizatori sau consumatori nu s-a făcut cunoscută în termenul stabilit în avizul de deschidere, situație similară cu cea înregistrată la ancheta inițială. Având în vedere că în ancheta inițială s-a considerat că măsurile în cauză nu ar afecta în mod necorespunzător interesul acestor părți, precum și având în vedere lipsa lor continuă de cooperare, se poate concluziona că interesul lor va rămâne neafectat de menținerea măsurilor. Într-adevăr, existența unor importuri semnificative din alte surse și la prețuri competitive va asigura că utilizatorii și consumatorii continuă să aibă o ofertă largă de furnizori diferiți ai produsului în cauză și la prețuri rezonabile.

         5.   Concluzie

               (74)

               Luând în considerare toți factorii menționați, se concluzionează că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.

         G.   MĂSURILE ANTIDUMPING

               (75)

               Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.

               (76)

               Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de piei „chamois” originare din RPC ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem de 58,9 %,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   (1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de piei „chamois” și de piei „chamois” combinate, eventual decupate, inclusiv piei „chamois” în crustă și piei „chamois” combinate în crustă originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 4114 10 10 și 4114 10 90.
   (2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) este de 58,9 %.
   (3)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 3 decembrie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         N. SYLIKIOTIS

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO L 251, 14.9.2006, p. 1.

      (3)  JO C 19, 20.1.2011, p. 9.

      (4)  JO C 270, 13.9.2011, p. 6.

      (5)  Date Eurostat și din răspunsurile la chestionare

      (6)  Date Eurostat

      (7)  Date Eurostat

      (8)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (9)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (10)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (11)  Date Eurostat și obținute din răspunsurile la chestionare

      (12)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (13)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (14)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (15)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (16)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (17)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (18)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (19)  Date obținute din răspunsurile la chestionar

      (20)  Date Eurostat și obținute din răspunsurile la chestionare

      (21)  Date Eurostat și obținute din răspunsurile la chestionare

      (22)  Date Eurostat și obținute din răspunsurile la chestionare

      (23)  Date Eurostat și obținute din răspunsurile la chestionare

      (24)  Date Eurostat și obținute din răspunsurile la chestionare


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 506/2012 al Comisiei din 14 iunie 2012 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Kraški pršut (IGP)]

text:
               15.6.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 154/20

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 506/2012 AL COMISIEI
   din 14 iunie 2012
   de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Kraški pršut (IGP)]
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Kraški pršut” depusă de Slovenia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2).

               (2)

               Conform articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisiei i-a fost notificată, la 29 martie 2010, o declarație de opoziție din partea Italiei, în temeiul articolului 7 alineatul (3) literele (a) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006. Prin scrisoarea din 14 iunie 2010, Comisia a invitat părțile interesate să inițieze consultările care se impun.

               (3)

               După șase luni, Slovenia și Italia au încheiat un acord, notificat Comisiei la 9 noiembrie 2010, care conține modificările la caietul de sarcini inițial, în special eliminarea referirii la satul Štanjel.

               (4)

               Această eliminare afectează aria geografică delimitată și, în consecință, nu poate fi considerată ca fiind minoră.

               (5)

               În conformitate cu articolul 7 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia trebuie să procedeze din nou la examinarea vizată la articolul 6 alineatul (1) din respectivul regulament.

               (6)

               Cererea de înregistrare a denumirii „Kraški pršut”, modificată ca urmare a acordului încheiat între Slovenia și Italia, a fost în acest context republicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (3).

               (7)

               Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 14 iunie 2012.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

      (2)  JO C 235, 30.9.2009, p. 32.

      (3)  JO C 284, 28.9.2011, p. 25.

      ANEXĂ
      Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

         Clasa 1.2.   Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.)

      SLOVENIA
      Kraški pršut (IGP)


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 849/2012 al Comisiei din 19 septembrie 2012 privind autorizarea preparatului din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv furajer pentru puii pentru îngrășare, puicuțele crescute pentru ouat, toate speciile aviare minore pentru îngrășare și crescute pentru ouat și suidele înțărcate, altele decât Sus scrofa domesticus (titular al autorizației: Vetagro S.p.A)  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               20.9.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 253/8

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 849/2012 AL COMISIEI
   din 19 septembrie 2012
   privind autorizarea preparatului din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv furajer pentru puii pentru îngrășare, puicuțele crescute pentru ouat, toate speciile aviare minore pentru îngrășare și crescute pentru ouat și suidele înțărcate, altele decât Sus scrofa domesticus (titular al autorizației: Vetagro S.p.A)
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

               (2)

               În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, s-a depus o cerere de autorizare a preparatului din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină. Cererea a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

               (3)

               Cererea se referă la autorizarea unui preparat din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv furajer pentru puii pentru îngrășare, puicuțele crescute pentru ouat, toate speciile aviare minore pentru îngrășare și crescute pentru ouat și toate speciile porcine minore (înțărcate), urmând a fi clasificat în categoria „aditivi zootehnici”.

               (4)

               Utilizarea unui preparat din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină a fost autorizată pentru 10 ani ca aditiv furajer pentru purceii înțărcați, prin Regulamentul (UE) nr. 1117/2010 al Comisiei (2).

               (5)

               În avizul său din 25 mai 2012 (3), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină menționat în anexă nu are efecte adverse asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului și că acest aditiv poate îmbunătăți performanțele speciilor vizate. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului furajer în hrana animalelor, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

               (6)

               Evaluarea preparatului respectiv arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. Prin urmare, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.

               (7)

               Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Se autorizează preparatul menționat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupului funcțional „alți aditivi zootehnici”, ca aditiv pentru hrana animalelor conform specificațiilor din anexa respectivă.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 19 septembrie 2012.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

      (2)  JO L 317, 3.12.2010, p. 3.

      (3)  EFSA Journal (2012); 10(5):2670.

      ANEXĂ

                  Număr de identificare al aditivului

                  Numele titularului autorizației

                  Aditiv

                  Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

                  Specia sau categoria de animale

                  Vârsta maximă

                  Conținutul minim

                  Conținutul maxim

                  Alte dispoziții

                  Sfârșitul perioadei de autorizare

                  mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

                     Categoria aditivilor zootehnici. Grup funcțional: alți aditivi zootehnici (îmbunătățirea parametrilor zootehnici)

                  4d 3

                  Vetagro S.p.A.

                  Preparat din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină

                                 Compoziția aditivului

                              Preparat din microsfere protejate care conțin acid citric, acid sorbic, timol și vanilină cu un conținut minim de:

                                          Acid citric: 25 g/100 g

                                          Acid sorbic: 16,7 g/100 g

                                          Timol: 1,7 g/100 g

                                          Vanilină: 1 g/100 g

                                 Caracterizarea substanțelor active

                                          Acid citric C6H8O7 (puritate ≥ 99,5 %)
                                          Acid 2-hidroxi-1,2,3-propantricarboxilic, număr CAS 77-92-9 anhidru

                                          Acid sorbic C6H8O2 (puritate ≥ 99,5 %)
                                          Acid 2,4-hexadienoic, număr CAS 110-44-1

                                          Timol (puritate ≥ 98 %)
                                          5-metil-2-(1-metiletil)fenol, număr CAS 89-83-8

                                          Vanilină (puritate ≥ 99,5 %)
                                          4-hidroxi-3-metoxibenzaldehidă, număr CAS 121-33-5

                                 Metode de analiză
                                  (1)

                              Determinarea acidului sorbic și a timolului în furaj: metoda cromatografiei lichide de înaltă performanță în fază inversă cu detecție cu ultraviolete/cu grupde diode (RP-HPLC-UV/DAD). Determinarea acidului citric în aditivi și preamestecuri: (RP-HPLC-UV/DAD). Determinarea acidului citric în furaj: determinare enzimatică a conținutului citric – metodă spectrometrică NADH (forma redusă a nicotinamid adenin dinucleotidei)

                  Puicuțe pentru îngrășare și crescute pentru ouat
                  Specii aviare minore pentru îngrășare și crescute pentru ouat

                  —

                  200

                  —

                  Pentru siguranță: în timpul manipulării, utilizatorii trebuie să poarte mască de protecție respiratorie, ochelari de protecție și mănuși.

                  10 octombrie 2022

                  Suide înțărcate
                  altele decât Sus scrofa domesticus

                  1 000

         (1)  Detaliile privind metodele de analiză sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 978/2014 al Comisiei din 16 septembrie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 165/2011 de stabilire a deducerilor din anumite cote de macrou alocate Spaniei în 2011 și în anii următori din cauza depășirii cotelor de pescuit în 2010

text:
               17.9.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 275/1

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 978/2014 AL COMISIEI
   din 16 septembrie 2014
   de modificare a Regulamentului (UE) nr. 165/2011 de stabilire a deducerilor din anumite cote de macrou alocate Spaniei în 2011 și în anii următori din cauza depășirii cotelor de pescuit în 2010
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (1), în special articolul 105 alineatele (1) și (2),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (UE) nr. 165/2011 al Comisiei (2) stabilește reducerea cotei de pescuit alocată Spaniei pentru anul 2013 pentru macrou (Scomber scombrus) în zonele VIIIc, IX și X, precum și în apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1 (denumită în continuare „cota de pescuit pentru macrou”) cu 8 126 de tone.

               (2)

               Regulamentul (UE) nr. 165/2011 prevede, de asemenea, reducerea cotei de pescuit pentru macrou care poate fi alocată Spaniei pentru anul 2015 și, dacă este cazul, pentru anii următori, cu 9 747 de tone.

               (3)

               La 19 februarie 2014, Spania a informat Comisia că nu a utilizat în totalitate cota de pescuit pentru macrou pentru anul 2013 și a solicitat Comisiei să ia în considerare tonajul neutilizat cu scopul de a compensa cantitățile de macrou pescuite în exces în 2010, conform Regulamentului (UE) nr. 165/2011. Cantitatea neutilizată se ridică la 4 158 de tone.

               (4)

               Totuși, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului (3), Spania a solicitat ca o parte din cota de pescuit pentru macrou pentru 2013 să fie reținută și transferată pe anul următor, în limitele specificate în respectivul regulament.

               (5)

               Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 520/2014 al Comisiei (4) a transferat 2 022 de tone din cota de pescuit pentru macrou pe care Spania nu a utilizat-o în 2013 către cota pentru anul 2014. Prin urmare, restul tonajului neutilizat pentru anul 2013 se ridică la 2 136.

               (6)

               Cantitatea de 2 136 de tone ar trebui utilizată la reeșalonarea deducerilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 165/2011, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 976/2012 al Comisiei (5). Această cantitate ar trebui adăugată la deducerile pentru 2013, care corespund unei cantități de 10 262 de tone și, în același timp, scăzută din deducerile aferente anilor următori.

               (7)

               La data de 8 mai 2014, Spania a solicitat ca tonajul neutilizat să fie scăzut din deducerile pentru anul 2014. Acest lucru este compatibil cu justificarea exprimată la considerentul 7 din Regulamentul (UE) nr. 165/2011. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 165/2011, astfel cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 976/2012, ar trebui modificat în consecință.

               (8)

               Deoarece modificarea limitelor de captură ale Spaniei ca urmare a prezentului regulament influențează planificarea sezonului de pescuit și activitățile economice ale navelor spaniole, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicare,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Anexa la Regulamentul (UE) nr. 165/2011 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 16 septembrie 2014.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 165/2011 al Comisiei din 22 februarie 2011 de stabilire a deducerilor din anumite cote de macrou alocate Spaniei în 2011 și în anii următori din cauza depășirii cotelor de pescuit în 2010 (JO L 48, 23.2.2011, p. 11).

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (JO L 115, 9.5.1996, p. 3).

      (4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 520/2014 al Comisiei din 16 mai 2014 de adăugare la cotele de pescuit pentru 2014 a anumitor cantități reținute în anul 2013 în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului (JO L 147, 17.5.2014, p. 44).

      (5)  Regulamentul (UE) nr. 976/2012 al Comisiei din 23 octombrie 2012 de modificare a Regulamentului () nr. 165/2011 de stabilire a deducerilor din anumite cote de macrou alocate Spaniei în 2011 și în anii următori din cauza depășirii cotelor de pescuit în 2010 (JO L 294, 24.10.2012, p. 3).

      ANEXĂ

            „ANEXĂ

                        Stoc

                        Cota inițială 2010

                        Cota adaptată 2010

                        Capturi stabilite 2010

                        Diferența cotă-capturi (depășire)

                        Factorul de multiplicare în temeiul articolului 105 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 (depășire × 2)

                        Deducere 2011

                        Deducere 2012

                        Deducere 2013

                        Deducere 2014

                        Deducere 2015 și, dacă este cazul, în anii următori

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % din cota 2010)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        5 989

                        9 747”


title: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1375/2011 al Consiliului din 22 decembrie 2011 privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 687/2011

text:
               23.12.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 343/10

         REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1375/2011 AL CONSILIULUI
   din 22 decembrie 2011
   privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 687/2011
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (1), în special articolul 2 alineatul (3),
   întrucât:

               (1)

               La 18 iulie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 687/2011 (2) privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului, elaborând o listă actualizată a persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică Regulamentul (CE) nr. 2580/2001.

               (2)

               Consiliul a comunicat tuturor persoanelor, grupurilor și entităților pentru care acest lucru a fost posibil din punct de vedere practic o expunere de motive prin care se explică de ce au fost incluse pe lista care figurează în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 687/2011.

               (3)

               Prin intermediul unui aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (3), Consiliul a informat persoanele, grupurile și entitățile incluse pe lista care figurează în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 687/2011 asupra faptului că a decis menținerea lor pe lista respectivă. De asemenea, Consiliul a informat persoanele, grupurile și entitățile în cauză cu privire la posibilitatea de a solicita o expunere a motivelor Consiliului care au determinat includerea lor pe listă, în cazul în care nu le fusese deja comunicată o astfel de expunere de motive. În cazul anumitor persoane și grupuri a fost pusă la dispoziție o expunere de motive revizuită.

               (4)

               Consiliul a efectuat o revizuire integrală a listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică Regulamentul (CE) nr. 2580/2001, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul respectiv. În cadrul reexaminării, acesta a luat în considerare observațiile pe care i le-au transmis persoanele, grupurile și entitățile în cauză.

               (5)

               Consiliul a conchis că persoanele, grupurile și entitățile enumerate în anexa la prezentul regulament au fost implicate în acte de terorism în sensul articolului 1 alineatele (2) și (3) din Poziția comună 2001/931/PESC a Consiliului din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (4), că a fost luată o decizie cu privire la acestea de către o autoritate competentă în sensul articolului 1 alineatul (4) din respectiva poziție comună și că respectivele persoane, grupuri și entități ar trebui să facă în continuare obiectul măsurilor restrictive specifice prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2580/2001.

               (6)

               Lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 ar trebui actualizată în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
   Articolul 1
   Lista prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 se înlocuiește cu lista prevăzută în anexa la prezentul regulament.
   Articolul 2
   Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 687/2010 se abrogă.
   Articolul 3
   Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
      Adoptat la Bruxelles, 22 decembrie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  JO L 344, 28.12.2001, p. 70.

      (2)  JO L 188, 19.7.2011, p. 2.

      (3)  JO C 212, 19.7.2011, p. 20.

      (4)  JO L 344, 28.12.2001, p. 93.

      ANEXĂ

         Lista persoanelor, grupurilor și entităților menționate la articolul 1

      1.   PERSOANE FIZICE

                  1.

                  ABDOLLAHI Hamed (cunoscut și sub numele de Mustafa Abdullahi), născut la 11 august 1960 în Iran. Pașaport: D9004878.

                  2.

                  ABOU, Rabah Naami (cunoscut și sub numele de Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fellah Ahmed, Dafri Rèmi Lahdi), născut la 1 februarie 1966 la Alger (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  3.

                  ABOUD, Maisi (cunoscut și sub numele de Abderrahmanul Elvețian), născut la 17 octombrie 1964 la Alger (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  4.

                  Al-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, născut la Al Ihsa (Arabia Saudită), cetățean saudit

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, născut la 16 octombrie 1966 la Tarut (Arabia Saudită), cetățean saudit

                  6.

                  ARBABSIAR Manssor (cunoscut și sub numele de Mansour Arbabsiar), născut la 6 sau 15 martie 1955 în Iran. Cetățean iranian și cetățean al Statelor Unite ale Americii. Pașaport: C2002515 (iranian); Pașaport: 477845448 (american). Carte de identitate națională nr.: 07442833, data expirării 15 martie 2016 (permis de conducere american).

                  7.

                  ARIOUA, Kamel (cunoscut și sub numele de Lamine Kamel), născut la 18 august 1969 la Constantine (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  8.

                  ASLI, Mohamed (cunoscut și sub numele de Dahmane Mohamed), născut la 13 mai 1975 la Ain Taya (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  9.

                  ASLI, Rabah, născut la 13 mai 1975 la Ain Taya (Algeria) - membru al „al- Takfir” și „al-Hijra”

                  10.

                  BOUYERI, Mohammed (cunoscut și sub numele de Abu ZUBAIR, SOBIAR, Abu ZOUBAIR), născut la 8 martie 1978 la Amsterdam (Țările de Jos) - membru al „Hofstadgroep”

                  11.

                  DARIB, Nourredine (cunoscut și sub numele de Carreto, Zitoun Mourad), născut la 1 februarie 1972 în Algeria - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (cunoscut și sub numele de Touil), născut la 1 iunie 1970 în Algeria - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  13.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, născut la 10 septembrie 1971 la Alger (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  14.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (cunoscut și sub numele de GARBAYA, Ahmed, SA-ID, SALWWAN, Samir), născut în anul 1963 în Liban, cetățean libanez

                  15.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (cunoscut și sub numele de ALI, Salem, BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, HENIN, Ashraf Refaat Nabith, WADOOD, Khalid Adbul), născut la 14 aprilie 1965 sau 1 martie 1964 în Pakistan, pașaport cu nr. 488555

                  16.

                  MOKTARI, Fateh (cunoscut și sub numele de Ferdi Omar), născut la 26 decembrie 1974 la Hussein Dey (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  17.

                  NOUARA, Farid, născut la 25 noiembrie 1973 la Alger (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  18.

                  RESSOUS, Hoari (cunoscut și sub numele de Hallasa Farid), născut la 11 septembrie 1968 la Alger (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  19.

                  SEDKAOUI, Noureddine (cunoscut și sub numele de Nounou), născut la 23 iunie 1963 la Alger (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  20.

                  SELMANI, Abdelghani (cunoscut și sub numele de Gano), născut pe 14 iunie 1974 la Alger (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  21.

                  SENOUCI, Sofiane, născut la 15 aprilie 1971 la Hussein Dey (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  22.

                  SHAHLAI Abdul Reza (cunoscut și sub numele de Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), născut aproximativ în 1957 în Iran. Adrese: (1) Kermanshah, Iran, (2) Baza militară Mehran, provincia Ilam, Iran.

                  23.

                  SHAKURI Ali Gholam, născut aproximativ în 1965 în Teheran, Iran.

                  24.

                  SOLEIMANI Qasem (cunoscut și sub numele de Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani, Qasem Sulemani), născut la 11 martie 1957 în Qom, Iran. Cetățean iranian. Pașaport: 008827 (pașaport diplomatic iranian), eliberat în 1999. Titlu: general-maior.

                  25.

                  TINGUALI, Mohammed (cunoscut și sub numele de Mouh di Kouba), născut la 21 aprilie 1964 la Blida (Algeria) - membru al „al-Takfir” și „al-Hijra”

                  26.

                  WALTERS, Jason Theodore James (cunoscut și sub numele de Abdullah, David), născut la 6 martie 1985 la Amersfoort (Țările de Jos), pașaport (Țările de Jos) cu nr. NE8146378 - membru al „Hofstadgroep”

            2.   GRUPĂRI ȘI ENTITĂȚI

                  1.

                  „Organizația Abu Nidal” - „OAN”, (cunoscută și sub denumirea de „Consiliul Revoluționar Fatah”, „Brigadele Revoluționare Arabe”, „Septembrie Negru” și „Organizația Revoluționară a Musulmanilor Socialiști”)

                  2.

                  „Brigada Martirilor Al-Aqsa”

                  3.

                  „Al-Aqsa e.V.”

                  4.

                  „Al-Takfir” și „Al-Hijra”

                  5.

                  „Babbar Khalsa”

                  6.

                  „Partidul Comunist din Filipine”, inclusiv „Noua Armată Populară” - „NAP”, Filipine.

                  7.

                  „Gama'a al-Islamiyya” (cunoscută și sub denumirea de „Al-Gama'a al- Islamiyya”) („Grupul Islamic” - „IG”)

                  8.

                  „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” - „IBDA-C” („Marele Front Islamic de Est al Războinicilor”)

                  9.

                  „Hamas”, inclusiv „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”

                  10.

                  „Hizbul Mujahideen” - „HM”

                  11.

                  „Hofstadgroep”

                  12.

                  „Fundația Pământul Sfânt pentru Ajutor și Dezvoltare”

                  13.

                  „Federația Internațională a Tineretului Sikh” - „FITS”

                  14.

                  „Forța Khalistan Zindabad” - „KZF”

                  15.

                  „Partidul Muncitoresc din Kurdistan” - „PKK” (cunoscut și sub denumirea de „KADEK”; „KONGRA-GEL”)

                  16.

                  „Tigrii Eliberării din Tamil Eelam” - „TITE”

                  17.

                  „Ejercito de Liberacion Nacional” („Armata de Eliberare Națională”)

                  18.

                  „Jihadul Islamic Palestinian” - „JIP”

                  19.

                  „Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei” - „FPEP”

                  20.

                  „Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei” – Comandamentul General (cunoscut și sub denumirea de „FPEP – Comandamentul General”)

                  21.

                  „Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia” - „FARC” („Forțele Armate Revoluționare din Columbia”)

                  22.

                  „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” - „DHKP/C” [cunoscută și sub denumirea de: „Devrimci Sol” („Stânga Revoluționară”), „Dev Sol”] („Armata/Frontul/Partidul de Eliberare Revoluționară Populară”)

                  23.

                  „Sendero Luminoso” - „CL” („Calea Luminoasă”)

                  24.

                  „Stichting Al Aqsa” (cunoscută și sub denumirea de „Stichting Al Aqsa Nederland”, „Al Aqsa Nederland”)

                  25.

                  „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” - „TAK” (cunoscută și sub denumirea de: „Șoimii Eliberării din Kurdistan”, „Vulturii Eliberării din Kurdistan”)